A Viorica Dancila román miniszterelnök jelenlétében aláírt memorandum értelmében a Romaeronál alakítják ki a Raytheon egyik romániai karbantartási központját azon Patriot rakétavédelmi rendszerek számára, amelyek beszerzéséről két éve állapodott meg Washingtonban Donald Trump amerikai és Klaus Iohannis román elnök.
“A bukaresti kormány egyik fő célkitűzése, hogy a hadsereg fejlesztésére szánt költségvetési források – a külföldi partnerekkel kiépítendő együttműködés és az általuk megvalósuló technológiai fejlesztések révén – minél nagyobb arányban segítsék a román védelmi ipar felélesztését” – mutatott rá a szerdai eseményen Dancila.
Felidézte: Románia – NATO-val szemben vállalt kötelezettségét teljesítve – tartósan a GDP két százalékának megfelelő összeget fordít védelmi kiadásokra. Ez is jelzi, hogy Románia tisztában van azzal a stratégiai szereppel, amelyet a NATO délkeleti szárnyának, konkrétan a Fekete-tenger térségének védelmében játszik – tette hozzá.
A román vállalat többségi részvényeit birtokló gazdasági minisztérium képviseletében jelen lévő Niculae Badalu tárcavezető azt mondta: a Romaeronál jelenleg 900 szakember dolgozik, a most aláírt megállapodás nyomán létszámuk 1500-ra nőhet. Az eseményről beszámoló román hírforrások nem részletezték, milyen értékű beruházást hoz a román vállalat számára a Raytheonnal tervezett együttműködés.
Az amerikai külügyi tárca és a védelmi minisztérium 2017-ben jelentette be, hogy Románia hét – ballisztikus rakéták és robotrepülőgépek megsemmisítésére is alkalmas – Patriot-üteget vásárol az Egyesült Államoktól 3,9 milliárd dollár értékben.
A román sajtó washingtoni forrásokra hivatkozva korában azt közölte, hogy a Raytheon által gyártott 56 darab MIM-104-es, illetve a Lockheed Martin által gyártott 168 darab PAC-3-as rakéta a teljes vételár 20 százalékát sem éri el: a csaknem négymilliárd dolláros keretösszeg legnagyobb részét a hét rádiólokációs, illetve tűzvezetési rendszer, az ezeket kiszolgáló berendezések és 28 darab M903-as rakétakilövő jármű beszerzésére fordítják.
A román legfelsőbb védelmi tanács 2017 augusztusában hagyta jóvá a hadsereg felszerelésének tízéves fejlesztési tervét, amelynek értelmében Románia 9,8 milliárd euró értékben vásárol fegyvereket és katonai eszközöket.
Az elsőrendű vádlott és a néhai sértett régóta jó barátok voltak, szinte családtagként tekintettek egymásra, sok időt töltöttek együtt. A sértett gyakran fogyasztott nagy mennyiségű alkoholt, aminek hatására a környezetében lévőkbe ok nélkül belekötött.
2018. április 1-jén a sértett és az elsőrendű vádlott együtt szereltek egy homokfutót a sértett tárkányi lakóhelyén. Ebéd után elkezdtek inni, fejenként 0,5-0,5 deci házipálinkát fogyasztottak el, később megkérték a sértett testvérét, hogy vigye el őket Bábolnára, hogy további házipálinkát vásároljanak, ebből az elsőrendű vádlott és a sértett további két-két decilitert fogyasztott el. Este áthívták magukhoz a másodrendű vádlottat – a sértett unokatestvérét –, akibe a megérkezése után a sértett többször is belekötött, amiért kevés időt töltött vele és az elsőrendű vádlottal. Az elsőrendű vádlott megpróbálta csitítani a sértettet, ami miatt szóváltásba keveredtek, birkózni kezdtek.
A sértett lenyugodott, majd ismét a másodrendű vádlottat kezdte szidalmazni és provokálta, hogy üsse meg. A másodrendű vádlott nem ütötte meg a sértettet, a sértett azonban egy alkalommal megütötte a másodrendű vádlottat. Az elsőrendű vádlott azt mondta a sértettnek, üsse meg őt, amilyen erősen tudja. A sértett így tett, az elsőrendű erre ököllel legalább tíz alkalommal megütötte a sértett arcát, fejét. Az ütések közben az elsőrendű vádlott azt kiabálta „mondtam, hogy úgy üssél meg, hogy ne tudjak utána visszaütni”. Amikor a másodrendű vádlott látta, hogy a sértett nagyon rosszul van, kérte az elsőrendű vádlottat, hogy hagyja abba, de ő még egy alkalommal megütötte a sértett fejét.
A már eszméletlen sértettet a két vádlott kihúzta az udvarra, hogy a hordónál megmosdassák, majd visszahúzták a szobába. A vádlottak a műhelybe mentek, majd a szobába visszatérve úgy látták, hogy már nem folyik vér a sértett orrából és a levegőt is tisztábban veszi, így a másodrendű vádlott hazament, az elsőrendű vádlott pedig feltette az ágyra a sértettet. Az elsőrendű vádlott másnap hajnalban felébredt és be akarta takarni a sértettet, ekkor vette észre, hogy a lába hideg, amiből arra következtetett, hogy meghalt. Az elsőrendű vádlott sírva átrohant az édesanyja lakrészébe, hogy hívjon mentőt, de a kiérkezésükkor már csak a sértett halálát tudták megállapítani.
A Tatabányai Törvényszéken 2019. július 10-én megtartott előkészítő ülésen a bűnösségét beismerő elsőrendű vádlottat a bíróság halált okozó testi sértés bűntette miatt négy év börtönbüntetésre ítélte és négy évre eltiltotta a közügyektől, a másodrendű vádlottat pedig segítségnyújtás elmulasztásának vétsége miatt két év próbára bocsátotta. A vádlottak az utolsó szó jogán elmondták, hogy nagyon megbánták tettüket.
Az ítélet jogerős — olvasható a Tatabányai Törvényszék közleményében.
Tóth Ádám, a Kisbéri Sportlövő Sportegyesület alelnöke elmondta, hogy a Kisbér közelében található lőtér területe 250-300 hektáros. Jelenleg három pályát adtak át a helyszínen, de később a lövészet legtöbb módjának gyakorlására alkalmas lesz a létesítmény.
A lőtér különlegessége a 310 méteres, precíziós belövő pálya, emellett van koronglövészet és egy nyolc állásos, ötven méteres, félig fedett lőtér, ahol pisztollyal és gépkarabéllyal lehet tüzelni.
A létesítmény vadászok és sportlövők mellett várja az amatőröket is, szükség esetén a helyszínen biztosítanak fegyver. A lőtér versenyek, valamint ifjúsági táborok és honvédelmi szakmai napok rendezésére is alkalmas.
Az ARD német közszolgálati csatorna beszámolója szerint Szászországban, Türingiában, Rajna-vidék-Pfalzban és Bajorországban több mint ötszáz egyenruhás csapott le a bűnözőkre; 38 helyen razziáztak. Az intézkedések többsége – számszerűen 29 – Lipcsében és környékén volt. Hatvan ember ellen indult eljárás, közülük harmincat sikerült szerdán őrizetbe venni.
A pakisztáni-indiai bűnbanda 2017-ben került a rendőrség látókörébe. “Üzleti modelljük” az volt, hogy “ügyfeleik” turistavízummal Ciprusra utaztak, ahol papíron házasságot kötöttek, többnyire kelet-európai, európai uniós állampolgársággal rendelkező nőkkel, akik aztán minden további nélkül hazamentek. A férfiak ezt követően Németországba utaztak, ahol vagy valós, vagy fiktív munkaszerződésekkel regisztráltatták magukat a hatóságoknál, és onnantól kezdve maradéktalanul élvezhették az uniós állampolgároknak járó szabad mozgás lehetőségét az EU-ban.
A rendőrség szerint a “vőlegények” 15 ezer és 22 ezer euró (4,9-7,2 millió forint) közötti összegeket fizettek ki a talmi házasságokért. Az ügynek két fő gyanúsítottja van, akik a rendőrök szerint a házasságokat megszervezték, és az ezzel kapcsolatos ügyintézést lebonyolították. A német hatóságok hosszú távú célja, hogy kitoloncolják azokat, akik így jutottak be az Európai Unióba. A híradások arról nem számolnak be, hogy hány embert hozhattak be a csalók az EU-ba.
A tábornok közölte: az Egyesült Államok néhány nappal ezelőtt fejezte be a nemzetközi katonai koalíció tervezetét, közelebbi részleteket azonban nem mondott róla. A most nyilvánosságra hozott információkból az derül ki, hogy a tervek szerint az Egyesült Államok gondoskodna a parancsnoki hajókról és irányítaná az egész katonai koalíció megfigyelő tevékenységét, míg szövetségesei hajói – saját zászló alatt – kísérnék a kereskedelmi hajókat és járőr feladatokat látnának el az amerikai hajók közelében is.
A sajtókonferencián – amelyen részt vett Mark Esper ügyvezető védelmi miniszter és Mike Pompeo külügyminiszter is – Dunford elmondta: “most folytatjuk a megbeszéléseket egy sor országgal, hogy meglássuk, összeállhat-e a koalíció, amely biztosítaná a hajózás szabadságát a Hormuzi-szorosban és a Báb el-Mandeb-szorosban”. Washington reményei szerint két héten belül kiderül, mely országok vesznek részt a tervezett koalícióban. A résztvevő országok számától is függ, hogy mekkora lenne a két szorost és a nemzetközi hajózási útvonalakat ellenőrző flotta.
A politikai döntés megszületése után – mint mondta – “közvetlenül a katonákon a sor, hogy kidolgozzák, milyen speciális haderőre lesz szükség a terv gyakorlati megvalósításához”.
Az Egyesült Államok Iránt okolja a Perzsa(Arab)-öbölben lévő Hormuzi-szorosnál és az Adeni-öbölnél lévő Báb el-Mandeb-szoros közelében kialakult bizonytalan helyzetért. A két tengerszoros fekvése stratégiai fontosságú. A Hormuzi-szoroson keresztül szállítják a világ kőolajexportjának csaknem egyötödét. Washington már korábban is felvetette a Hormuzi-szoros katonai ellenőrzésének kérdését, de a Báb el-Mandeb tengerszoros nemzetközi vizeinek ellenőrzéséről eddig nyilvánosan nem esett szó.
A teheráni vezetés korábban többször is azzal fenyegetett, hogy lezárja a Hormuzi-szorost, ha összetűzésbe keveredne az Egyesült Államokkal.
Az erről szóló kormányhatározat szerint a tanács javaslattevő, véleményező vagy tanácsadói tevékenységet végző testületként működik majd. A határozatban a kormány felhívja az érintetteket, hogy 2019. augusztus 31-éig gondoskodjanak a tanács tagjainak, illetve állandó meghívottjainak kijelöléséről. A tanács elnöke a pénz-, tőke- és biztosítási piac szabályozásáért felelős miniszter államtitkára lesz.
A tanács szükség szerint, de évente legalább három alkalommal tart ülést, amelyet az elnöke hív össze és vezeti, rendkívüli ülést bármely tag kezdeményezhet az elnöknél az indok egyértelmű megjelölésével. A tanács elnöke a működés részletes szabályait ügyrendben állapítja meg a tagok véleményének kikérését követően. A tanács működési feltételeiről a pénz-, tőke- és biztosítási piac szabályozásáért felelős miniszter gondoskodik, az operatív feladatokat a szakmai titkársága látja el.
“Az iráni atomprogram legutóbbi fejleményei újabb szankciókhoz és további elszigetelődéshez vezetnek majd. Az egyes országoknak vissza kellene térniük régi politikájukhoz, amely megtiltotta az urándúsítást az iráni atomprogram számára” – fogalmazott Pompeo a mikroblog-bejegyzésben.
Az amerikai külügyminisztérium vasárnap jelezte, hogy Pompeo hétfőn reggel sajtótájékoztatót tart. Vasárnap délután a New Jerseyben tartózkodó Donald Trumpot is Iránról faggatták az újságírók.
Az elnök óvatosságra intette Iránt. Mint fogalmazott: Teherán “jobban teszi, ha elővigyázatos”. Részletekbe azonban nem bocsátkozott.
Abbász Aragcsi iráni külügyminiszter-helyettes vasárnap jelentette be, hogy Teherán – korábbi ígéretéhez híven – megkezdi a 3,67 százalékosnál magasabb szinten dúsított urán előállítását. Indoklásában azt hangoztatta, hogy országa azért indítja meg a dúsítást, mert a 2015-ben aláírt atomalkuban résztvevő európai partnerek nem tettek eleget vállalt kötelezettségeiknek.
A politikus ismételten leszögezte, hogy Irán változatlanul támogatja a többhatalmi megállapodás érvényben tartását, és a kötelezettségvállalásai csökkentésére május óta tett intézkedései is visszafordíthatók. Egyben hangsúlyozta: erre csakis akkor kerülhet sor, ha eleget tesznek Irán igényeinek, elsősorban biztosítják azt, hogy továbbra is exportálhasson olajat.
London, Párizs és Berlin már Mike Pompeo Twitter-bejegyzése előtt reagált az iráni bejelentésre. Mindhárom ország azt hangsúlyozta, hogy bejelentésével Teherán megsértette a 2015-ös többhatalmi atomegyezményt.
Bozó Tibor dandártábornok, parancsnok hozzátette: a Magyar Honvédség Zrínyi 2026 néven indított honvédelmi és haderőfejlesztési programja lehetőséget ad az altiszti képzés kibővítésére. Míg idén 260 fiatal altiszt végzett az akadémián, addig a tervek szerint jövőre 400 katonát fognak altisztté avatni – közölte.
Kifejtette: a kormánynak fontos törekvése, hogy a magyar hadsereg technikailag is jól felszerelt legyen, az új technikai eszközök pedig megkívánják, hogy egy új rendszerű altisztképzés induljon el Magyarországon. Legközelebb augusztus elején indul egyéves altisztképzést az akadémián.
A lap információi szerint az FBI és az ICE munkatársai a tagállami szinten működő gépjárműhivatalok által tárolt adatok ellenőrzésével amerikaiak millióinak adatait és fotóit ellenőrzik az érintettek tudta és beleegyezése nélkül.
A gépjárműhivatalok adják ki a jogosítványokat is, amelyek az Egyesült Államokban személyazonosító igazolványként is használatosak.
A washingtoni Georgetown Egyetem jogi kutatóközpontja öt évre visszamenőleg kérte ki a vonatkozó dokumentumokat, majd tette hozzáférhetővé az újságírók számára is. A The Washington Post ennek nyomán arra a megállapításra jutott, hogy az FBI beépítette a megfigyelési eszközei sorába az DMV-irodák adatbázisait is.
A rendőrség már régóta hozzáfér bűnelkövetéssel gyanúsítottak ujjlenyomataihoz, DNS-adatbázisához és más, biometrikus adataihoz. A DMV adatbázisai azonban az adott tagállamban élők adatait és fotóit tartalmazzák, olyanokét, akiknek elsöprő többsége soha nem került összetűzésbe a törvénnyel.
A The Washington Post kongresszusi politikusok véleményét is idézve leszögezte: ezt a megfigyelési módszert a szövetségi kongresszus, vagy egyes tagállamok törvényhozása felhatalmazása nélkül alkalmazzák. A lap által megszólaltatott demokrata párti Elijah Cummings képviselő azt emelte ki, hogy ezt a gyakorlatot titokban folytatják, Jim Jordaan republikánus képviselő pedig azt tartotta fontosnak, hogy az érintettek hozzájárulása nélkül kutakodnak az adataikban. “A jogosítványuk megújítását kérelmezők nem írtak alá semmiféle papírt arról, hogy a róluk szóló információkat és a fotóikat továbbítsák az FBI-nak” – fogalmazott a lapnak Jordan.
A The Washington Post emlékeztetett arra: a szövetségi nyomozók az arcfelismerő szoftvereket már régóta alkalmazzák a bűnüldözésben, de – mint most kiderült – 2011 óta rendszeresen élnek vele az DMV adatbázisainak átvizsgálásakor is. A lap információi szerint a kaliforniai San Franciscóban és a massachusettsi Somerville-ben a rendőrségnek és a kormányhivataloknak megtiltották az arcfelismerő szoftver alkalmazását a kormányzati túlterjeszkedés és a közbizalom megrendítése miatti aggodalomból.
A miniszter szerint az Európai Bizottságnak azonnal intézkednie kell, nem lehet arra várni, hogy minden uniós tagállam egyetértsen a kérdésben.
“Azt akarjuk, hogy a Földközi-tenger a holtak tengere legyen, míg mi egyszerűen elfordítjuk a fejünket?” – húzta alá a bajor, konzervatív Keresztényszociális Unió (CSU) politikusa. Müller a Líbiában lévő emberek érdekében is nemzetközi, az EU és az ENSZ együttműködésével indítandó humanitárius akciót szorgalmaz.
“Az ottani táborokban nyomorgók előtt az a lehetőség áll, hogy megölik őket a táborokban, vagy helyben éhen halnak, esetleg szomjan halnak a hazaúton a sivatagban, vagy belefulladnak a Földközi-tengerbe” – fejtette ki a fejlesztési miniszter.
A Sophia névre keresztelt uniós művelet célja az embercsempészet felszámolása, de tavasszal az unió úgy döntött, hogy a tengeri járőrözést leállítja, és jelenleg már csak repülőgépek pásztázzák a Földközi-tengert embercsempészek után kutatva. A menedékkérők fogadása körüli vita rendre diplomáciai súrlódáshoz vezet Berlin és Róma között. Olaszország lezárta a kikötőit a menedékkérőkkel érkező civil mentőhajók előtt, melyek jelentős részét német civil szervezetek üzemeltetik. Németország viszont egyedül többnyire nem, csak más uniós országokkal együtt hajlandó befogadni a menedékkérőket ezekről a hajókról, és európai megoldást szorgalmaz a kérdésben.
A CBS televízió a floridai Santa Rosa Beachen történt megbetegedésről számolt be csütörtökön sugárzott riportjában. Az áldozat, Tyler King a lakásához közeli tóhoz kirándult, és visszatérőben azt észlelte, hogy feldagadt a karja, majd lassan kékeslila színűvé sötétedett. Azonnal orvoshoz ment, aki megállapította, hogy a vibrio nevű, húsevőként ismert ritka baktérium fertőzte meg. Az orvosok szerint szinte bizonyosan a vízben fertőződött meg. A fiatal férfi életét megmentették, lábadozik.
A CBS felidézte, hogy a múlt hónapban egy 77 éves floridai nőt – miután megvágta a lábát a tengerparton – szintén húsevő baktérium támadott meg. Lynn Flemingnek kisebb dudor keletkezett a lábán, de mivel nem tulajdonított neki jelentőséget, csak két héttel később fordult orvoshoz. Már nem lehetett megmenteni az életét.
A CBS egészségügyi szakértője, David Agus szerint a part menti tengervizek egyre jobban felmelegednek, és ezzel ideális környezetet kínálnak a baktériumnak. “Vagyis a felmelegedéssel megnőtt az ilyen jellegű fertőzések kockázata” – fogalmazott az orvos. Egyben felhívta a figyelmet arra, hogy különösen azok az idősebb emberek vannak veszélyben, akiknek az immunrendszere meggyöngült, továbbá cukor- vagy rákbetegek. “De nem kell félni a tengertől, csak legyünk tisztában a veszélyekkel is” – hangsúlyozta, hozzátéve, hogy csakis az azonnali orvosi ellátás mentheti meg a beteget.
A The Washington Post című lap szerdai száma arról adott hírt, hogy egy marylandi asszonynak a fiát kellett kórházba vinnie, miután a népszerű marylandi üdülőhelyen, Ocean Cityben nyaraltak, és a fürdés után a gyereken piros foltok jelentek meg. A fiút szintén húsevő baktérium támadta meg, egyelőre még kórházban kezelik.
Az amerikai járványügyi és betegségmegelőzési hivatal (CDC) munkatársa a Fox televíziónak nyilatkozva közölte: a vibrio baktérium többnyire az Egyesült Államok keleti partvidékének vizeiben tenyészik. Elmondta, hogy a húsevő baktériummal megfertőzöttek közül minden harmadik beteg belehal a fertőzésbe. A CDC adatai szerint 2010 óta évente 700-1200 vibriofertőzést regisztrálnak.
A bíróság által megállapított tényállás szerint a vádlottak és a sértett jól ismerték egymást, tavaly február 4-én is együtt szórakoztak a dövényi kocsmában. A sértett és a vádlottak többször összevesztek, ennek ellenére a kocsma bezárása után is együtt folytatták az italozást. Ezután viszont annyira elmérgesedett a vita, hogy a két férfi vádlott elhatározta, megöli ismerősét. Az elsőrendű vádlott élettársa (a harmadrendű vádlott) hazament, majd az autójában késsel, bicskával, karddal tért vissza. A sértettnek felajánlották, hogy elviszik Putnokra, a rokonaihoz. Velük tartott a sértett barátnője is, aki nem merte a férfit egyedül elengedni a vádlottakkal.
Út közben az egyik férfi késsel elvágta a sértett nyakát, majd az elsőrendű vádlott korábbi élettársának putnoki házához mentek, ahol lerángatták a pincébe az erősen vérző férfit és élettársát. Ott – miközben a harmadrendű vádlott a telefonjával világított – a két férfi karddal és késsel többször megvágta, megszúrta a sértettet. A barátnőjét is megöléssel fenyegették, combon szúrták, és arra kényszerítették, hogy végignézze élettársa kivégzését. Amikor a sértett meghalt, az egyik férfi felment a házba, felébresztette volt élettársát és kérte, segítsen eltüntetni a holttestet. A tetemet szőnyegbe csavarták, visszavitték Dövénybe és egy emésztőgödörbe dobták. Ezalatt Putnokon a másik női vádlott elégette a ruhákat és az eszközöket.
A halálos áldozat élettársát hajnalig fogva tartották, majd azzal engedték el, hogy megölik, ha valakinek beszél a történtekről, de másnap a nő bejelentést tett a rendőrségen.
A bíróság az első- és a másodrendű vádlottat előre kitervelten, különös kegyetlenséggel elkövetett emberölés és személyi szabadság megsértése miatt mondta ki bűnösnek, és életfogytig tartó szabadságvesztésre ítélte. A két férfi a fegyházból leghamarabb 35, illetve 25 év után szabadulhat feltételesen. A harmadrendű vádlottat a bűnsegédként elkövetett fenti bűncselekmények mellett súlyos testi sértés kísérletében is bűnösnek találták, és 25 év szabadságvesztésre ítélték. Az ügy negyedrendű vádlottja bűnpártolás miatt 4 év szabadságvesztést kapott.
Az ítélet nem jogerős.
Egy 46 éves amerikainak a nyakát döfte meg egy bika, őt műteni is kellett, egy másik amerikai és egy spanyol könnyebb lábsérülést szenvedett a bikák szarvától. További két spanyol fiatalembert pedig fejsérüléssel szállítottak kórházba a mentők, ők futás közben elestek. A spanyol vöröskereszt tájékoztatása szerint helyszíni ellátásban 53 ember részesítettek, például ficamok miatt, vagy mert átgázoltak rajtuk a rohanó bikák, amikor felbuktak előttük.
A város védőszentjének, San Fermínnek a tiszteletére rendezett, kilencnapos ünnepségsorozat első bikafuttatása a “gyors” és “izgalmas” jelzőket kapta a spanyol sajtóban.
A csorda 2 perc 41 másodperc alatt tette meg a karámtól a városi arénáig vezető 848 méteres távot. Az állatok többször is megcsúsztak, egyikükön át is nyargalt mögötte haladó társa. Egy bika pedig leszakadt a többiektől, és feszült pillanatokat okozott azzal, hogy hirtelen irányt váltott, de végül a tapasztaltabb futóknak sikerült a cél irányába terelni.
A vasárnapi bikafuttatáson nagyon sokan vettek részt, az útvonal némely szakaszán szinte összetorlódtak az ünnepi fehér-piros színekbe öltözött futók. A helyi rendőrség tájékoztatása szerint 600 eurós (194 ezer forintos) büntetést kell fizetnie két külföldi részvevőnek, mert futás közben mobiltelefonnal készítettek felvételeket, s emiatt összeütköztek egy másik futóval, aki el is esett. A mobilozás ilyenkor tiltott, mivel veszélyezteti a futók biztonságát. Azonban nem ez az egyetlen szabály, amelyet rendszeresen megszegnek: noha szigorúan tilos, futás közben mégis többen megérintik a bikák oldalát vagy szarvát.
A salamancai Puerto de San Lorenzo tenyészet 615 és 540 kilogramm közötti súlyú állatainak szereplése a bikafuttatással nem ért véget, délután az arénában viadalon vesznek részt.
A közlemény szerint tavaly nyáron az egy évvel korábbinál 14 százalékkal többen, közel 28 ezren kértek segítséget egészségügyi problémák miatt a Europ Assistance Magyarországtól. A nyár bő három hónapja alatt leggyakrabban a mediterrán országokba utazók szorulnak orvosi segítségre, legtöbbször Görögországból, Törökországból, Horvátországból érkezik hívás, de sokan szorulnak ellátásra az Ausztriában, illetve Bulgáriában nyaralók közül is.
Az egészségügyi problémák közül a leggyakoribbak a rovarcsípések, a medúzacsípések, illetve a tengeri sün vagy kagyló okozta sérülések. Ezt követik azok az esetek, amikor gyomorproblémák, hányás-hasmenés miatt szorulnak orvosi segítségre a nyaralók. Az utóbbiak a mediterrán országokba, illetve az Egyiptomba, Tunéziába és Marokkóba utazók körében fordul elő a leggyakrabban – közölték.
A Görögországban nyaralók körében nem ritka a robogóbaleset – írták. Kiemelték, hogy aki alkohol fogyasztása után vezet járművet, annak orvosi kezelését, ellátását nem térítik meg a biztosítók.
A Europ Assistance Magyarország 2018-ban több mint 103 ezer esetben nyújtott segítséget valamilyen egészségügyi probléma miatt bajba jutott ügyfeleinek. Tavaly több mint 196 ezer esetben hívták az asszisztencia szolgáltatót, azaz naponta átlagosan 537 segítségnyújtás történt. Az 1963-ban alapított Europ Assistance a világ 208 országában 750 000 szolgáltatóból álló hálózattal és 37 segélyközponttal rendelkezik. Világszerte 7530 dolgozót foglalkoztat.
Sabine Kolb-Schlotter kétórás vádbeszédében arra az álláspontra helyezkedett, hogy a 22 éves iraki férfi – akit csak Ali B.-ként azonosítanak – hidegvérrel, céltudatosan és alattomosan végzett áldozatával, a 14 éves Susannával. A feltételezett elkövető a lányt megfojtotta, majd holttestét egy erdőben elásta. Az ügyész felhívta a bíróság figyelmét, hogy különösen súlyos bűncselekményről van szó, ami azt jelenti, hogy – ha elítélik – Ali B. 15 év múltával sem szabadulhat.
Az ügyész szerint a férfi azért végzett áldozatával, hogy Susanna ne tudjon feljelentést tenni a nemi erőszak miatt.
“Kioltott egy életet, ami számára semmit sem jelentett” – húzta alá Kolb-Schlotter, aki szerint Susanna szexuális vágyai kielégítésére kellett az elkövetőnek. Nem egy megrendült menekült tettéről van szó, “használta, megölte, elásta” – magyarázta az ügyész, aki szerint a történtek szinte példátlan kegyetlenségről tesznek tanúbizonyságot.
Ali B. ügyvédje, Marcus Steffel a bíróságon nem kérte a törvényszéket enyhe büntetés kiszabására, csak arra kérte a bíróságot, hogy méltányolják, hogy védence beismerte és bánja, amit tett, s ha lehetne, meg nem történtté tenné. Készen áll, hogy elfogadja a rá kiszabott büntetést, és az utolsó napig le is ülje – húzta alá az ügyvéd.
Susanna édesanyja is felszólalt a bíróságon, s könnyek közt és zokogástól remegve arról beszélt, hogy szerinte nincs megfelelő büntetés azért, amit a lányával tettek, és ami történt, azt soha nem jóvátenni. “Az engem sújtó csapás életfogytig tart, pedig semmit sem vétettem” – mondta a nő a wiesbadeni tartományi bíróságon. “Susannával együtt a szívem egy darabja is oda” – tette hozzá az asszony.
Ali B. a gyilkosság után családjával külföldre menekült a német igazságszolgáltatás elől, ám az iraki Kurdisztánban sikerült elfogni, és kiadták a német hatóságoknak. Susanna megerőszakolása és meggyilkolása ügyében július 10-én hirdet ítéletet a wiesbadeni bíróság. Emellett Ali B. ellen egy másik büntetőeljárás is folyamatban van, melyben egy 11 éves kislány megerőszakolásáért kell felelnie. Az a per nem nyilvános.
Lakócsán több villanyoszlop is kidőlt, ezért a faluban átmenetileg nincs áram, ez összesen 275 fogyasztási helyet érint – tette hozzá a szóvivő. Eddig országszerte mintegy 80 esetben avatkoztak be a tűzoltók a viharral összefüggésben, szinte minden esetben kidőlt fákhoz, leszakadt ágakhoz kellett kivonulni. Budapesten a III. kerületben a Nánási úton az erős szél kettétört és leszakított egy villanyvezetéket, a Szél utcában pedig egy épület tetejére dőlt fa. A XVII. kerületi Várvíz utcában távközlési kábelre, míg a XI. kerületi Karolina úton egy másik fára zuhant egy-egy fa.
Békés megyében főként Békéscsabáról és Gyuláról kaptak a szokásosnál sokkal több riasztást a tűzoltók. Ott is elsősorban a kidőlt fák okoznak gondot, de Gyulán egy sportlétesítmény tetejét is megbontotta az erős szél. Zala és Somogy megyében is adott munkát a vihar a tűzoltóknak. Szőkedencsen egy nagy fa dőlt a 7-es főútra, Zalakomáron kidőlt fa zárta el a Rákóczi utcát, Barcson, a Semmelweis utcában pedig az erős szél gyökerestől kifordított egy fenyőt, amely egy ház tetejére dőlt – közölte Mukics.
A Magyar Honvédség korszerűsítése nem korlátozódhat pusztán a fegyverek és eszközök cseréjére, az átalakulás élére a XXI. század kihívásainak megfelelni képes katonáknak kell állniuk – mondta a honvédelmi miniszter szombaton Budapesten, az MH Altiszti Akadémián idén végzett honvéd altisztek ünnepélyes avatásán.Benkő Tibor hangsúlyozta, hogy a honvédség megújulása Magyarországnak békét és biztonságot jelent, a folyamat sikere pedig jelentős részben az altiszti állományon múlik. Ők alkotják a honvédség gerincét a katonák felkészítésével és kiképzésével, megpróbáltatásokkal és kihívásokkal járó hivatást vállalva – tette hozzá.
A miniszter arra szólította föl az esküt tevőket, hogy a hivatásukra tudatosan és megszakítás nélkül készüljenek, bármilyen pályát is választanak a honvédségen belül. Legyenek kitartók, legyenek büszkék a szolgálatukra, és példát mutatva gondoskodjanak a katonáikról – mondta az altiszteknek Benkő.
Korom Ferenc, a Magyar Honvédség parancsnoka hangsúlyozta, hogy az első altisztek megjelenése óta a haderőnél sok minden megváltozott, a hivatástudat azonban állandó. Az évszázados hagyományokból építkező altiszti hivatást a haza szolgálatának, az összetartás írott és íratlan szabályának kell minden tettben és döntésben meghatároznia – fogalmazott.
A honvédség és a társadalom kapcsolatának jelentőségét kiemelve rámutatott, hogy a katonák bajtársiassága és csapatszelleme a civil közösségek összetartását is erősíti, a katona pedig nem lehet sikeres társadalmi támogatottság nélkül.
Korom kijelentette, hogy a Magyar Honvédség nagy felelősséget bíz a frissen végzett altisztjeire, de biztosítja nekik, hogy a katonai képzésben megszerzett tudásukat korszerű fegyver- és eszközparkban tökéletesítsék. Szolgálataikat ezért – tette hozzá – kitartással, szorgalommal, fegyelemmel és alázattal kell ellátniuk, feladataikat pedig nem egyszerűen végrehajtani, hanem szervezni és vezetni is kötelesek.
Cseh fegyverkereskedők tavaly összesen 1191 alkalommal kaptak engedély fegyver- és hadianyag-kivitelre, 18,8 milliárd korona (244,4 milliárd forint) értékben.
A cseh cégek tavaly 103 országba – elsősorban a szomszédos államokba, továbbá az Egyesült Államokba, Vietnamba, Brazíliába és a Közel-Keletre – szállítottak fegyvert és hadianyagot 13,99 milliárd korona értékben. Az Egyesült Államokba irányuló kivitel értéke 1,65 milliárd korona, Vietnamba egymilliárd korona, Szlovákiába 853 millió korona volt. A csökkenés főként az arab országokat, Szaúd-Arábiát, az Egyesült Arab Emírségeket és Irakot érintette. A prágai hatóságok nem engedélyezték a kivitelt egyebek között Fehéroroszországba, Iránba és Nyugat-Szaharába.
Csehországban 2018 végén 278 cégnek és két magánszemélynek volt fegyverkereskedelmi engedélye.
A cseh fegyverexport legnagyobb tételét, 3,6 milliárd korona értékben, a lőfegyverek és a hozzájuk tartozó lőszerek tették ki. Ez a tétel éves szinten 300 millió koronával emelkedett. Az Európai Unión kívül a csehek összesen 64 országba szállítottak lőfegyvereket, elsősorban pisztolyokat. Ezek legnagyobb vevője az Egyesült Államok volt. A cseh fegyver- és hadianyagkivitel 2016-ban ért rekordszintre, értéke 18,2 milliárd koronára rúgott akkor.
A Tripoliban székelő ideiglenes kormány főügyészségének közleménye szerint a két orosz – és velük együtt három líbiai – állampolgárt még májusban vették őrizetbe a választások befolyásolásának gyanújával. Egy líbiai rendőrparancsnok a Ria Novosztyi orosz hírügynökségnek ezt megerősítette, és azt mondta, hogy a két orosz kétszer is találkozott Moammer Kadhafi néhai megbuktatott diktátor fiával, Szaif al-Iszlam Kadhafival. Korábban olyan hírek láttak napvilágot, hogy Szaif Moszkva támogatását kérte ahhoz, hogy jelölhesse magát az elnökválasztáson, és tárgyalt erről orosz kormányilletékesekkel, továbbította az erről szóló levelét Vlagyimir Putyinnak.
Az orosz hírportálok szerint mindkét őrizetbe vett orosz szociológus volt, a Nemzeti Értékvédő Alapítványnál dolgozott, és szociológiai felméréseket végzet Líbiában, tanulmányozta az ország humanitárius, kulturális és politikai helyzetét. Az alapítvány vezetője, Alekszandr Malkevics azt mondja, hogy semmilyen formában nem avatkoztak be a választási folyamatokba.
Kadhafi, a néhai vezető nyolc évvel ezelőtti megbuktatása és meggyilkolása után Líbia káoszba süllyedt. Az országban jelenleg két hatalmi központ van: Tripoliban székel a nemzetközileg elismert líbiai kormány Fájez esz-Szarrádzs vezetésével, de az ország keleti és déli felének nagy részét Halifa Haftar tábornok erői tartják ellenőrzésük alatt. Haftar ellenkormányát támogatja Egyiptom és az Egyesült Arab Emírségek.
Az ENSZ eredetileg azt javasolta, hogy az idén tavasszal tartsanak általános választást, amelynek révén megalakulnának a legitim és mindenki által elfogadott hatalmi struktúrák, de a szavazást egyelőre nem sikerült megrendezni.
A Turin nevet viselő hüllőt gazdája cambridge-i otthonától ötven méterre fedezték fel egy fa tetején csütörtök este. A rendőrség szombat este óta kereste, figyelmeztetést is adtak ki, mert az egyébként nem mérges kígyó veszélyt jelent a kisebb állatokra: rájuk tekeredik és megfojtja őket. A hüllő gazdája elmondta a BBC-nek, hogy Turin a karcolásoktól és zúzódásoktól eltekintve jól van.
A hároméves hím egy nyitott ablakon át szökött meg, míg a gazda egy barátja vigyázott rá. Csütörtök este hét óra előtt hallotta meg a tulajdonos, hogy valaki azt kiabálja: kígyó! Ezután felhívták, hogy megtalálták az állatot. Sok szomszéd segítségére szükség volt, hogy a pitont be tudják fogni. A helyi hüllőbarátok társaságának elnöke, Steve Allain elmondta, hogy a piton emberre nem veszélyes.