A washingtoni diplomácia vezetője ukrán hivatali partnerével, Dmitro Kuleba külügyminiszterrel a megbeszélésük után tartott közös sajtótájékoztatójukon beszélt erről.
Blinken sürgette az ukrán politikusokat, hogy tegyék félre nézeteltéréseiket a közös nemzeti érdek érdekében, és működjenek együtt egy esetleges orosz invázióval szemben. “Ukrajnának kerülnie kell minden olyan lépést, amely elősegíti Oroszország cinikus erőfeszítéseit. Ez azt jelenti, hogy az ukrán kormányon belüli és azon kívüli vezetőknek félre kell tenniük nézeteltéréseiket a közös nemzeti érdek érdekében, és közösen kell felkészülniük a nehéz napokra” – fogalmazott az amerikai külügyminiszter.
Kuleba azt hangsúlyozta, hogy Oroszországnak folytatnia kell a tárgyalásokat az Egyesült Államokkal, a NATO-val és a normandiai formátumban részt vevő országokkal a Donyec-medencei konfliktus diplomáciai úton történő rendezése érdekében. Közölte: az Egyesült Államok támogatja Ukrajna, valamint Franciaország és Németország erőfeszítéseit, hogy a normandiai formátumú megbeszélések vezetői szinten folytatódjanak. A normandiai egyeztetések a Donyec-medencei válság békés, tárgyalásos rendezésére jöttek létre Kijev, Moszkva, Párizs és Berlin részvételével.
Az ukrán miniszter emellett kifejezte meggyőződését, hogy Ukrajna elég erős ahhoz, hogy méltósággal vészelje át a jelenlegi nehéz időszakot. Szerinte a legfontosabb, hogy az ukránok ne engedjenek a Kreml “pánikkeltő és az ország belső helyzetének aláásására tett kísérleteinek”. Megjegyezte, hogy Ukrajna helyzete most sokkal jobb, mint 2014-ben, az orosz agresszió kezdetén volt.
“Ma Ukrajna nagyon erős. Erős hadseregünk van, szerényen szólva, erős diplomáciánk, erős partnereink vannak. Noha tisztában vagyunk Oroszország agresszív szándékaival, az ezzel összefüggő összes kockázattal, bíznunk kell önmagunkban. Hinnünk kell abban, hogy képesek vagyunk felülkerekedni történelmünk e nehéz pillanatán. És semmi kétségem afelől, hogy ez így is lesz” – hangoztatta az ukrán tárcavezető.
Kuleba kiemelte: Oroszország arra törekszik, hogy belülről destabilizálja Ukrajnát, elsősorban az ország gazdaságát, pénzügyi rendszerét. “Mindent meg kell tennünk annak megakadályozására, hogy Oroszország ezt a célt elérje. Minden erőfeszítésünk arra irányul, hogy az ország helyzete stabil, a pénzügyi rendszer erős és kiszámítható maradjon, hogy az ukrán gazdaság ne szenvedjen biztonság téren fellépő problémáktól” – hangsúlyozta. Megjegyezte, hogy egyebek mellett erről is szó esett a Blinkennel folytatott eszmecseréjükön.
Az amerikai külügyminisztert fogadta Volodimir Zelenszkij ukrán elnök, aki a Twitteren azt írta, hogy nagyra értékeli Blinken személyes részvételét az Ukrajna körüli feszültség enyhítésében. “Hálás vagyok az Egyesült Államok hatékony politikai és biztonsági támogatásáért. Várom a gazdasági és pénzügyi együttműködés megerősítését. Meggyőződésem, hogy Ukrajna nélkül nem születik döntés Ukrajnáról” – közölte Zelenszkij.
A 24-es tévécsatorna az internetes oldalán arról számolt be, hogy Zelenszkij és Blinken találkozóján szó esett Ukrajna NATO-csatlakozásának amerikai támogatásáról és az ukrán haderő reformjáról.
A portál idézte Zelenszkijt, aki a találkozó elején, a megbeszélés sajtónyilvános részében azt mondta: “megértjük, hogy ahhoz, hogy nagyon gyors lépéseket tegyünk a hadsereg korszerűsítésére, segítségre van szükségünk, különösen ilyen nehéz időkben. Úgy gondolom, hogy mivel nagyon nehéz idők járnak, beszélgetésünk napirendje elsősorban a biztonság kérdése. Szeretnék felvetni néhány gazdasági kérdést is, amely éppen a biztonsági helyzettől függ”. Az ukrán elnök megjegyezte, nagyra tartja az amerikai hírszerzést, de Ukrajnában valamivel mélyebben ismerik a saját államuk helyzetét.
Zelenszkij a nap folyamán telefonon tárgyalt Jens Stoltenberg NATO-főtitkárral is. Utóbbi a Twitteren közölte, hogy kifejezte a NATO határozott támogatását Ukrajnának az orosz fenyegetéssel szemben. “A szövetségesek felszólítják Oroszországot, hogy haladéktalanul csökkentse a feszültséget. Készen állunk a további párbeszédre Oroszországgal, de nem kötünk kompromisszumot a kulcsfontosságú elvekben” – szögezte le a NATO főtitkára.
Miközben Blinken Kijevben tartózkodott, a hazaárulással meggyanúsított Petro Porosenko volt ukrán elnöknek, az Európai Szolidaritás nevű ellenzéki parlamenti párt vezetőjének hívei tovább folytatták tüntetésüket. A Porosenkót az ellene folytatott per idejére szabadlábra helyező bíróság épülete elől az elnöki iroda elé vonultak, hogy tovább tiltakozzanak az ex-államfő elleni jogi eljárás miatt.
The post Az amerikai külügyminiszter egységre szólította fel az ukránokat az orosz fenyegetéssel szemben appeared first on .
Pintér Sándor osztrák kollégájával, Gerhard Karnerrel együtt tartott sajtótájékoztatón azt mondta, hogy közösek a célkitűzéseik: országaik biztonságát garantálni, állampolgáraiknak biztonságot nyújtani. Ezeket együttes erőfeszítésekkel érik el – tette hozzá. Közös járőrözéseket szerveznek, megfelelő információátadással biztosítják a másik félnek a felkészülést a bűnözőkkel szemben, a bűncselekmények feldolgozásához pedig közös nyomozócsoportot hoznak majd létre – sorolta a belügyminiszter.
Megköszönte, hogy együttesen vesznek részt az Európai Unió külső határainak védelmében: az osztrák rendőrök is óvják Magyarország schengeni külső határait. Egyetértenek abban is – mondta Pintér -, hogy Európa biztonságát nem csupán közvetlenül a határok mellett kell őrizni. Ennek megfelelően részt vesznek a Balkánon olyan rendőri akciókban, amelyek szavatolják Magyarország és Ausztria biztonságát.
A legutóbbi másfél évben a koronavírus-járvány elleni harcban is együttműködtek – közölte Pintér. Hozzáfűzte: értékelték a pandémiaügyi helyzetet, és biztosították egymást arról, hogy a későbbiekben is a járvánnyal kapcsolatos információk figyelembevételével fogják összehangolni a határ menti tevékenységeiket. A magyar belügyminiszter azt mondta: bízik benne, hogy a későbbiekben még hatékonyabb lesz az együttműködés.
Karner közölte, hogy decemberi hivatalba lépése utáni első nemzetközi útja Magyarországra vezetett. Ez jelzi a már eddig is ápolt jó együttműködést – jelentette ki az osztrák belügyminiszter, aki úgy értékelt, hogy fontos témákat vitattak meg a kétórás munkamegbeszélésen. Megegyeztek abban, hogy fokozzák az erőfeszítéseket a szervezett bűnözés, ezen belül az embercsempészés és az emberkereskedelem elleni harcban.
Szintén foglalkoztak az Európai Unió külső határainak védelmével. Karner közölte: belügyminiszterként egyik első hivatali feladataként tizennyolc olyan rendőrt búcsúztatott el, aki szegedi bázissal a magyar határok őrizetében segít. Elvárják, hogy az Európai Bizottság fokozza a határok védelmét – jelentette ki az osztrák tárcavezető.
The post Pintér: könnyű együttműködni az osztrák belügyminisztériummal appeared first on .
A Régenvolt repülőnapok sorozat után egy másik következik. A régi albumokban olyan fotók százai lapulnak – katonai és polgári, többnyire kisgépes képek - amelyek közül néhány már felkerült az Air Base blogra, többségük azonban nem.
Az első album fotói 23 éve készültek. 1998-at írtunk, a következő évben induló Aeromagazin előkészítő munkái során Szolnokra látogattam. Az alakulat neve akkor még MH 89. Szolnok Vegyes Szállítórepülő Ezred volt, Mi-8-as közepes szállítóhelikopterekkel és An-26-os szállítógépekkel repültek. Azon a decemberi napon a szállító helikopteresekre voltam kíváncsi, ezért az éppen kutató-mentő szolgálatban lévő hajózókkal beszélgethettem. A kölcsönös bemutatkozás után a helikoptervezetők azonnal hangot adtak nemtetszésüknek, hogy a sajtóban szinte minden a vadászrepülőkről szól. Miután megbeszéltük, hogy az új magazinba írt első cikkem róluk szól majd, oldódott a hangulat, elkészült az interjú, és kísérőm egy rövid időre kivitt az állóhelyekre, hogy néhány fotót készíthessek.
Indul a nap a szolnoki ezrednél. A dermesztő hidegben a műszakiak egy Mi-8-as nyűgözését veszik le
Műszakiak csoportja a kilencvenes évekre jellemző téli öltözékben
Fiatal másod-helikoptervezető készül kiképzési feladatra
Lekerültek a takarók a 407-es An-26-osról. Az Ancsák 2005-ig üzemeltek Szolnokról, azután Kecskemétre települtek
A nyitott lemezek hozzáférést biztosítanak az Ancsa hajtóművéhez és segédhajtóművéhez. A gépre az APA-kocsit is felcsatlakoztatták
Az An-26-osok ekkor még eredeti világosszürke színekben repültek
Az olasz hadsereg Piaggio P.180 Avanti repülőgépe egy sérült katonáért érkezett Szolnokra. A katona a magyar és olasz gyorsreagálású erők gyakorlata során sérült meg
Az Avanti orra felett elnézve alaposan becsomagolt Jak-52-eseket láthatunk
* * *
Fotó: Szórád Tamás
Közleményben a román külügy arra reagált, hogy közvetlenül Antony Blinken amerikai és Szergej Lavrov orosz külügyminiszter pénteki genfi megbeszélése előtt az orosz külügyminisztérium Moszkvában közölte: az Ukrajnával kapcsolatos válságot megoldani hivatott megállapodás keretében azt szeretné, ha a NATO kivonulna Romániából és Bulgáriából.
A román külügyminisztérium arra emlékeztetett, hogy a NATO-csapatok jelenléte a tagállamok területén a szövetség egy védekező jellegű válaszlépése Oroszország egyre agresszívebb magatartására, az Ukrajnához tartozó Krím félsziget törvénytelen elfoglalására.
Oroszország már 2021 decemberében is előállt azzal az igénnyel, hogy a NATO vonja ki az idegen csapatokat és haditechnikát azon országok területéről, amelyek 1997-ben nem voltak NATO-tagok, amit a NATO nyilvános állásfoglalásaiban és az Oroszországgal folytatott párbeszédben is elfogadhatatlannak minősített, leszögezve, hogy ez nem képezheti alkut tárgyát. Az elrettentő és védelmi célokat szolgáló katonai jelenlét a közös védelem részét képezi, és ebben a kérdésben harmadik országnak nem lehet vétójoga – mutat rá a bukaresti közlemény.
Románia a térség biztonsági fejleményeire hivatkozva továbbra is határozottan szorgalmazza a NATO keleti szárnyának megerősítését, ebben a vonatkozásban pedig üdvözli a Amerikai Egyesült Államok és Franciaország azon bejelentéseit, miszerint csapatokat készülnek küldeni Romániába. Románia ugyanakkor kifejezi reményét, hogy az Oroszországgal kezdett nyílt párbeszéd a feszültségek csökkenését eredményezi, ami az egész euroatlanti térségnek érdeke – zárul a román külügyminisztérium közleménye.
A Digi24 román hírtelevíziónak nyilatkozva pénteken Mircea Geoana, a NATO főtitkárhelyettese úgy értékelte: Oroszország nem szólhat bele abba, hogy a NATO – biztonsági megfontolások alapján – hogyan csoportosítja katonáit a tagországok területén. Szerinte Moszkva igénye teljesen anakronisztikus, az pedig elfogadhatatlan, és az európai múlt sötét időszakait idézi, hogy katonai beavatkozással fenyeget egy szomszédos szuverén, független és demokratikus államot.
A román elnöki hivatal közleménye szerint Klaus Iohannis román államfő jövő szerdára összehívta a Legfelsőbb Védelmi Tanácsot (CSAT), hogy megvitassák a Fekete-tenger kiterjesztett térségében és a NATO keleti szárnyán kialakult biztonsági helyzetet, és a reakcióképesség javítását célzó intézkedésekről döntsenek.
The post Bukarest elutasítja azt az orosz igényt, hogy a NATO vonuljon ki Romániából appeared first on .
Ezenfelül az ukrán katonai hírszerzés értesülései szerint Oroszországban aktívan toboroznak zsoldosokat, akiket intenzív képzés után a Donyec-medencébe készülnek küldeni. Erre a célra “toborzóközpontok teljes hálózatát” építették ki Oroszország területén – tette hozzá a hírszerzés.
Közben Volodimir Zelenszkij ukrán elnök a The Washington Post című amerikai lapnak adott legfrissebb interjújában kifejtette azon véleményét, amely szerint az orosz invázió kelet-ukrajnai nagyvárosok megszállásával kezdődhet az ott élő orosz ajkú lakosság védelmének ürügyén, majd ez teljes körű háborúvá szélesedhet ki.
“Ha Oroszország úgy dönt, hogy fokozza az eszkalációt, természetesen azokon a területeken fogja ezt megtenni, ahol történelmileg olyan emberek élnek, akiknek családi kapcsolatai voltak Oroszországgal” – fejtegette az elnök. Nem zárta ki, hogy az orosz csapatok elfoglalhatják például Harkivot. “A Krím félsziget (2014-ben történt Oroszország általi) megszállása és annektálása után tudjuk, hogy ez megvalósítható és megtörténhet. Harkivban ugyanakkor több mint egymillió ember él, tehát ez nem pusztán megszállás lesz, hanem egy nagyszabású háború kezdete” – fogalmazott Zelenszkij.
Szerinte mindazonáltal Vlagyimir Putyinnak van esélye és lehetősége megegyezni a békés rendezésről, leülni a tárgyalóasztalhoz és kompromisszumot találni. Véleménye szerint Putyin oroszországi hívei azt akarják, hogy Ukrajna a Donyec-medence békéjéért cserébe “elfelejtse” a Krím megszállását, de – mint leszögezte – erről senki sem fog Ukrajnában megfeledkezni.
Közölte: meggyőződése, hogy Ukrajnában lehetetlen Oroszország által irányított kormányt alakítani. “Még ha meg is teszik, ez lesz a legrövidebb életű kormány, mert az emberek egyszerűen nem fogadják el. Talán Putyin úgy gondolja, hogy az ukránok többsége őt támogatja, de én azt hiszem, óriásit téved” – tette hozzá Zelenszkij.
Az elnök az interjúban bírálta a Nyugat szankciós politikáját. Sürgette, hogy már most vezessenek be hatékony szankciókat Oroszországgal szemben, és ne várjanak arra, hogy az Ukrajna határaihoz vont orosz csapatok megindítják a támadást.
The post Ukrán hírszerzés: Oroszország harckocsikat és ágyúkat “dobott át” a Donyec-medencébe appeared first on .
Kisdi Máté kora délutáni tájékoztatása szerint a lángok az egyik földszinti helyiségben csaptak föl. A fővárosi tűzoltók nagy erőkkel érkeztek a helyszínre: több mint hetven tűzoltóval és tizennyolc tűzoltó gépjárművel. A szóvivő – korábbi közlését pontosítva – hozzátette: a tűz mintegy ötven négyzetméteren égett a földszinti helyiségben. A lángok és a hőterhelés azonban mintegy száz négyzetméteren rongálták meg az épületet.
A tüzet a fővárosi tűzoltók három vízsugárral oltották el, ezzel párhuzamosan pedig az A épület füst miatt veszélyeztetett kórtermeiből 56 beteg biztonságos helyre szállításában segítettek.
Győrfi Pál, az Országos Mentőszolgálat szóvivője korábban azt közölte: egy fiatal nő súlyos égési sérülések miatt életét vesztette. Hozzátette: a helyszínre hét mentőegység érkezett, két férfit és egy nőt füstmérgezés gyanújával más kórház toxikológiai osztályára vittek. A szóvivő elsődleges információi szerint több beteget a kórházon belül helyeztek át más osztályokra, de négy embert a mentőknek kellett átszállítaniuk másik egészségügyi intézménybe.
Az Emberi Erőforrások Minisztériuma közleményben tudatta: Kásler Miklós miniszter a helyszínen tájékozódott arról, hogy a betegek, az őket gyógyító és ápoló orvosok, ápolók, valamint a teljes személyzet biztonságban van, és a főigazgatót minden segítségéről biztosította.
The post Tűz volt a budapesti Szent Imre kórházban appeared first on .
A tárca közölte: információi vannak arról, hogy az orosz kormány – miközben még fontolgatja, hogy lerohanja-e és elfoglalja-e Ukrajnát – arra törekszik, hogy Ukrajna élére egy oroszbarát vezetőt állítson, és Moszkva egyik potenciális jelöltje Jevhenyij Murajev egykori ukrán parlamenti képviselő.
A londoni külügyminisztériumnak a vasárnapi tájékoztatás szerint arról is értesülései vannak, hogy az orosz hírszerzési szolgálatok számos más volt ukrán politikussal szintén kapcsolatban állnak. Közéjük tartozik a brit külügyi tárca szerint Szerhij Arbuzov, aki 2012 és 2014 között első miniszterelnök-helyettes, 2014-ben ügyvezető miniszterelnök volt Ukrajnában.
A minisztérium megnevezi Andrij Klujevet, Viktor Janukovics egykori ukrán elnök volt kabinetfőnökét, aki szintén betöltötte a miniszterelnök-helyettesi tisztséget, valamint Volodimir Sivkovicsot, az ukrán nemzetbiztonsági és védelmi tanács volt alelnökét és Mikola Azarovot, aki 2010 és 2014 között Ukrajna miniszterelnöke volt. A brit külügyminisztérium közleménye szerint a felsoroltak némelyike kapcsolatban van olyan orosz hírszerzési tisztekkel, akik részesei az Ukrajna elleni esetleges támadás tervezésének.
Liz Truss brit külügyminiszter a tárca vasárnapi közleményéhez fűzött nyilatkozatában úgy fogalmazott: a most nyilvánosságra hozott információk fényt vetnek arra, hogy Oroszország milyen széleskörű, felforgató célú tevékenységet folytat Ukrajnában, és betekintést engednek a Kreml gondolkodásmódjába. Truss hangsúlyozta: Oroszországnak a feszültség enyhítésére kell törekednie, véget kell vetnie agresszív és dezinformációs kampányának, és a diplomácia útjára kell lépnie.
Bármiféle orosz katonai behatolás Ukrajnába masszív, stratégiai léptékű hiba lenne és súlyos árat kellene érte fizetni, ahogy ezt Nagy-Britannia és partnerei már többször is leszögezték – közölte vasárnapi nyilatkozatában a brit külügyminiszter. Hozzátette, hogy Nagy-Britannia egyértelműen támogatja Ukrajna szuverenitását és területi integritását a nemzetközileg elismert országhatárokon belül, és ez vonatkozik a Krím-félszigetre is. Ukrajna független, szuverén ország – szögezi le nyilatkozata végén a brit külügyminiszter.
Truss néhány napon belül másodszor szólalt meg az orosz-ukrán válság ügyében. Pénteken, az ausztráliai Sydney-ben tartott előadásában kijelentette: az Ukrajna elleni esetleges orosz katonai akció következményei között olyan összehangolt szankciók is lennének, amelyek az orosz pénzügyi rendszert érintenék. Hozzátette: Moszkva nem tanult a történelemből, és a Szovjetunió vagy valamiféle Nagy-Oroszország újjáteremtéséről álmodozik, nemzetiségi hovatartozásra vagy anyanyelvi szempontokra alapozott területi felosztás révén. Truss úgy fogalmazott: a Szovjetunió afganisztáni beavatkozása vagy a csecsenföldi konfliktus tanulságaiból is tudható, hogy Oroszország “mocsárba ragadna”, ha Ukrajna elleni invázióra szánná el magát.
The post A brit külügyminisztérium szerint Moszkva Oroszország-párti politikusokat akar hatalomra juttatni Ukrajnában appeared first on .
Napjainkban egy átlagos felhasználó számára nagyon nehéz megkülönböztetni a valós híreket és az álhírektől. Az online hírfogyasztási szokások komoly aggodalmakat vetnek fel, mivel ezek az oldalak mindenfajta ellenőrzés, szabályozás nélkül közölnek és osztanak meg híreket, amely kiváló lehetőség az álhírek terjesztésére, valamint az olvasók megtévesztésére. Ezért fontos, hogy tudatos hírfogyasztók legyünk, vagyis minden általunk olvasott hír forrását vizsgáljuk meg, hogy az valóban korrelál-e a valósággal.
Mit nevezünk álhírnek?A hír definíciójára a szakirodalomban nem találhatunk univerzálisan, egységesen elfogadott meghatározást, ebből kifolyólag kizárólag a hír jellegéből, annak esetlegességéből indulhatunk ki. Egyszerűen megfogalmazva hírnek tekinthető minden olyan információ, amely napi rendszerességgel megjelenik a médiumokban, vagy az, amelyet a fogyasztó annak tekint. A hír elsődleges célja a figyelemfelkeltés és a tájékoztatás az aktuális eseményekről, folyamatokról. A hír jellegzetes tulajdonsága az, hogy megvehető és eladható. A hír tehát, mint társadalmi eszköz nem tükrözi természetszerűleg a valóságot, hanem egy ember által szerkesztett, megalkotott közlésforma.
Napjainkban az internetes hírportálok között a legélesebb a harc a vezető szerep megszerzése iránt. Ezen oldalakon belül megkülönböztethetünk kormányhoz közeli és kormánytól független médiumokat. Ebből következően megállapítható az, hogy a hír értelmezése, interpretálása különbözik ezeken az oldalakon attól függően, hogy az adott portál valamelyik politikai párthoz, csoporthoz tartozik-e vagy sem. Manapság a legnépszerűbb és legolvasottabb hírportálok közé tartozik többek között az index, 24.hu, origo, hvg.hu és a 444.hu.
Ehhez kapcsolódóan 2020-ban robbant ki az egyik legolvasottabb hírportál, az index.hu ügye. Az ügy azzal kapcsolatban robbant ki és keltett visszhangot a médiában, hogy 2020 nyarán az Index szinte teljes szerkesztősége felmondott, mivel attól tartottak, az új tulajdonos megjelenésével politikai nyomásgyakorlásra és szabályozásra kerül sor azt illetően, mely tartalmak kerülhetnek megjelenésre az újságban. Érdekes konkluzió, hogy azok közül, akik értesültek az esetről, pártszimpátia és pártpreferencia alapján megoszlanak arról a vélemények, hogy mi állhatott az ügy hátterében. A nem kormánypárti szavazók azt gondolták, hogy a politika valóban megpróbálta szabályozni, meghatározni az újság tartalmát, míg a kormánypárti szavazók teljesen mást gondoltak az esetről. Ez a konkrét ügy jól reprezentálja a politika szerepét és hatását az online hírfogyasztás minél szélesebb körű befolyásolására, valamint az internetes portálok közötti küzdelmet a minél erősebb pozíció megszerzésére.
A hír összességében tehát olyan kommunikációs termék, mely ötvözi a valósághoz hű releváns tényeket, valamint az emberi gondolkodást. Olyan értéket állít elő, amely újdonságot közvetít az emberek számára, aminek ismeretével kapcsolódhatunk a világban zajló eseményekhez és történésekhez.
Az álhírek megjelenése a közösségi médiábanFake news alatt azokat a híreket értjük, amelyek nem fedik a valóságot, vagyis nem tartalmaznak releváns tényeket vagy információkat. Fontos leszögezni, hogy az álhír, mint jelenség egyáltalán nem számít újdonságnak, viszont megjelenésének helye és formája megváltozott a korábbi időkhöz képest. Míg korábban az álhír terjesztésére az újságok számítottak a legfontosabb eszköznek, addig manapság az internet és azon belül is a közösségi média a leggyakrabban alkalmazott eszköz a fake news terjesztésére. Ennek legfőbb oka, hogy a hagyományos értelemben vett újságok olvasottsága egyre inkább háttérbe szorult, valamint a közösségi média alkalmas arra, hogy széles körben eljuttassa ezeket a híreket a felhasználókhoz.
Az álhír vonatkozásában sokszor visszatérő kérdés, hogy miben különbözik egymástól a propaganda és az álhír. A propaganda és az álhír kifejezések sok esetben korrelálnak egymással. Mindkét terminológiának a lényege az információ megosztás szándékos manipulálása, a kommunikációs tér elferdítése egy politikai ügy vagy nézőpont előmozdítása érdekében. A propaganda és a fake news közötti fő különbség az, hogy míg a propaganda egyirányú kommunikáció formájában megvalósuló közlésforma, mely totális felügyelet alatt áll, addig az álhírek a közösségi oldalakra támaszkodva többirányú kommunikációt valósítanak meg, ebből kifolyólag az ellenőrzésük is sokkal nehezebben kivitelezhető. További különbségnek tekinthető a kivitelezés mérete, mivel a propagandát kormányok, befolyásos szervezetek hajtják végre, míg álhírt egy felhasználó is előállíthat.
Az álhíreknek-azok jellegéből adódóan-több típusát különböztethetjük meg. Beszélhetünk elfogult hírekről, áltudományos hírekről, összeesküvés elméletekről, szatirikus hírekről és kattintásvadász hírekről. Több kutató álhírként kezeli a gúnyiratot, a kontextusból kiragadott információt, a ténynek beállított véleményt, az áltudományos híreket, az összeesküvés-elméleteket és az extrém elfogultságról tanúskodó bemutatást. Az álhír szót hallva a legtöbb ember a közösségi médiában megosztott posztokra asszociál, amelyek sokszor a valóságtól elrugaszkodott, hihetetlen történeteket mesélnek el. Azonban ezeknek a posztoknak sok esetben nem a megtévesztés a célja, hanem csupán a figyelemfelkeltés, az érdeklődés kiváltása, ezért sem szabad összemosni őket a fake newssal.
Az álhírek terjesztését botnet hálózatok is végezhetik, amelyek olyan algoritmusok, amelyek különböző álprofilokat generálnak a közösségi oldalakon, és ezeken keresztül terjesztik az információkat. Kiváló példa erre az Egyesült Államok légiereje (US Air Force) által 2011-ben kiírt pályázatban egy online identitásmenedzselő szoftver, amelynek elsődleges funkciója a közösségi médiában létrehozott álprofilokon keresztül történő politikai befolyásolás volt. A technológiának olyan kritériumoknak kellett megfelelnie, mint például a helymeghatározás kijátszása vagy az álprofilok esetében a megfelelő háttértörténet kiépítése az adott célterület vonatkozásában. Ilyen jellegű botnet hálózatot feltehetően több állam is kiépített a saját céljaik eléréséhez. A botnet hálózatok mellett egyes országok troll hadseregeket is működtetnek. Ilyen troll hadsereg működik Oroszországban és Kínában is, melynek elsődleges funkciója az adott ország jó színben történő feltüntetése a külföldi és hazai hírportálokban. Továbbá feladata bizonyos számú komment elhelyezése különböző álprofilokból politikai témájú posztok alatt, mellyel elsődleges célja az aktuális kül- és belpolitikai történések kontrollálása, befolyásolása.
A Twitteren 2006 és 2017 között folytatott kutatásban Sinan Aral és szerzőtársai azt állapították meg, hogy az álhírek gyorsabb tempóban, szélesebb körben és sokkal távolabbra terjedtek, mint a hiteles, valós hírek. Az a feltételezés is igazolást nyert, hogy az álhírek típusai közül kiemelkednek a hamis politikai hírek, amelyek még gyorsabban még szélesebb tömegeket érnek el.
Az álhírekkel szorosan összefügg a „post-truth” jelenség, amely esetében a közvéleményre nem a tények, hanem a különböző érzelmek, személyes meggyőződések hatnak. Ebből is jól látszik, hogy napjainkban az objektivitás egyre inkább háttérbe szorul, melyet szubjektív, párhuzamos valóságok váltanak fel. Az ilyen típusú világok kialakulásához pedig nagymértékben hozzájárul a közösségi média, amely olyan algoritmusokkal működik, amelyek igyekeznek személyre szabottan, a mi nézeteinknek, érdeklődési körünknek megfelelő híreket kiválogatni, azonban ez a folyamat egyfajta burokba zárhatja a felhasználót, amely nem tartalmazza az ellentétes véleményeket. Ennek hatására-mivel a felhasználó nem találkozik más véleménnyel-háttérbe szorítja a vitakultúrát és megerősíti őt az általa vallott véleményében, amelynek következtében a valóságérzékelése nagymértékben torzulhat.
A fake news szerepe a 2016-os amerikai elnökválasztásbanDonald Trump megválasztását és az elnökjelölti kampányt követően került napirendre Oroszország beavatkozása az amerikai elnökválasztásba. Oroszország többféle eszközzel igyekezett befolyásolni a választást, az egyik ilyen eszköz a közösségimédia-felületeken terjesztett álhírek voltak. A Facebook az üggyel kapcsolatban 2017 szeptemberében ismerte el, hogy 2015 és 2017 között mintegy 470, feltehetően Oroszország által támogatott hamis profilt vagy oldalt azonosítottak, amelyek több százezer dollárt költöttek különböző témájú (politikai, bevándorlás-ellenes, társadalmi polarizációt előidéző) hirdetésekre.
Azonban nemcsak a Facebook volt az egyetlen közösségi oldal, amelyet Oroszország felhasznált céljai elérésére. A Twitter 2572, Oroszországhoz kapcsolható csatornát, illetve 50 ezer automatikusan tweetelő álprofilt azonosított, amelyek megközelítőleg 1,5 millió bejegyzést tettek közzé. Az üggyel kapcsolatban érintett volt a Google és a YouTube is. Utóbbira 1108 darab, az amerikai választáshoz kapcsolódó videót töltöttek fel, amelyek összesen 43 órányi tartalmat tettek ki.
A lélektani műveletekben az álhír fontosságát kiválóan szemlélteti egy, az amerikai elnökválasztáshoz kapcsolódó incidens. 2016. október 29-én egy Carmen Katz nevű Facebook felhasználó hírt posztolt egy rendőrségen dolgozó ismerősére hivatkozva, miszerint a washingtoni Comet Ping Pong pizzériában Hillary Clinton elnökjelölt, John Podesta, Clinton kampányfőnöke és egy Demokrata Párthoz köthető hálózat sátánista rituálék keretében pedofil bűncselekményeket követ el. A hír magját John Podesta 2016 márciusában feltört levelezése szolgáltatta. A Podesta e-mail fiókját, valamint a Demokrata Párt szervereit ért kibertámadással az amerikai nemzetbiztonsági erők Oroszországot vádolták, amely természetesen tagadta a vádakat. Ezen események kiváltó indikátora egy teljesen átlagos felhasználó által posztolt hír volt, amelyből az egész #pizzagate névre keresztelt botrány kirobbant. A #pizzagate megértése és feltérképezése nagyon nehéz és komplex jelenség, mivel egy rendkívül szövevényes összeesküvésről beszélhetünk. Az álhír terjesztésében aktív és fontos szerepet játszott a 4Chan nevű internetes fórum, amelyen anonim felhasználók osztanak meg tartalmakat. Az egyik legismertebb hackercsoport, az Anonymus tagjainak jó része erről a fórumról került ki. A sátánizmus „bizonyítását” a pizzéria logójából próbálták levezetni, amelybe a radikális iszlamista szálat is igyekeztek beleszőni. A későbbiek során a volt amerikai demokrata elnököt, Barack Obamát is belekeverték az ügybe, amely további tevékenységek folytatásával, például embercsempészettel, kannibalizmussal egészült ki.
Az álhírekkel szembeni lehetséges védekezés eszközeiEz a konkrét eset kiválóan mutatja, hogy bárki bármikor alkothat és megoszthat álhírt, aminek súlyos következményei lehetnek. Az álhírekkel kapcsolatos probléma már korábban is jelen volt, azonban napjainkban többek között a kiberhadviselés megjelenésével és az információs technológia fejlődésével vált igazán égető problémává. A különböző politikai vitákban, véleménycikkekben és a társadalmi-politikai-ideológiai kérdések megválaszolásában a szerepük megkerülhetetlenné vált. A fake news terjesztői képesek tematizálni a közbeszédet, manipulálni a társadalmakat, polarizálni a tömegeket, egyre mélyebb árkot ásni a politikai oldalak között, amely hatások a jövőben valószínűleg még inkább erősödni fognak.
A közösségi oldalak az álhírek kiszűrésére úgynevezett moderátorokat alkalmaznak, akiknek elsődleges feladata a hírfolyam folyamatos nyomon követése, monitorozása és az álhírek kiszűrése. Azonban ennek a módszernek is vannak kritikái, például az, hogy a moderátorok sok esetben szubjektivitásuk alapján döntenek arról, hogy mi számít álhírnek és mi nem. További eszköze lehet a fake newssal szembeni védekezésnek, hogy már be lehet jelenteni a felhasználóknak bizonyos oldalakat, posztokat, melyeket álhírnek, fake profilnak tartanak. Azonban itt is felmerül a szubjektivitás kérdése, melynek kiküszöbölése szinte lehetetlen feladat, ezáltal több erőforrást igényel a tényleges álhírek kiszűrése a bejelentések alapján.
Az álhírekkel szembeni védekezés szempontjából fontos lenne, hogy több kutatás szülessen az fake news létrejöttéről, élettörténetéről, terjedéséről és társadalmi-kulturális hatásairól, hogy azokat jobban megismerhessük, feltérképezhessük, amely által könnyebben tudunk védekezni ellenük. Mert amíg ezek az ismeretek nem világosak, addig minden csak találgatás, spekuláció, és mint azt tudjuk, ez is az álhír egyik fajtája.
Írta: Ésik Béla
Kiemelt kép forrása: pexels.com
A A fake news szerepe a politikai döntéshozatalban a XXI. században bejegyzés először Biztonságpolitika-én jelent meg.
A globalizációnak köszönhetően ma már a világ valamennyi pontján gyárthatják az okostelefonokat, bármelyik gyártóról is legyen szó. Sőt, az alapanyagokat sok esetben számos ország cégei által gyártva egyesítik egy külföldi gyártósoron, összeszerelő üzemben. Ha esetleg nem tudnád, így csinálja például az Apple is! Az iPhone hiába amerikai cég terméke, vannak benne alkatrészek például Dél-Koreából is, de az összeszerelése Kínában történik.
A mai telített piacon nem csoda, hogy sok gyártó kiszervezi az ezt a munkát, így csökkentve a költségeket. Általában ez azt jelenti, hogy a nagy munkaerő-kapacitással rendelkező Kínába telepítik az összeszerelés műveletét. Azonban van olyan kínai okostelefon-gyártó is, mely almárkával jelentkezve, indiai leányvállalatán keresztül alkot kiváló készülékeket. Így tett az Oppo is, melynek indiai leányvállalata gyártja a Realme telefonokat.
Ma már nem egyedülálló, hogy egy nagy cég leányvállalata dob piacra egy új almárkát. Ilyen például a Huawei zászlaja alatt a Honor, valamint a Xiaomi leányvállalata, a Redmi is. Tehát az Oppo is ezen gyártók közé tartozik, függetlenül attól, hogy melyik országról is van szó. A Realme márka először országon belül tett szert nagy népszerűségre, majd meghódította az ázsiai piacokat, végül 2019-ben érkezett meg Európába is.
Ki a Realme célközönsége?Ma már elmondható, hogy az okostelefonok széles választéka elérhető bárki számára. Vannak igazi csúcskészülékek, ennek megfelelő árazással, és olyanok is, melyek kiváló ár-érték arányukkal hódítanak. Ez utóbbit azok választják, akik nem a telefonjukban keresik a beteljesülést, a boldogságot, mindössze egy kiválóan használható eszközre van szükségük.
Ez utóbbiak táborát erősítik azok az–elsősorban–fiatalok, akik nagyon racionálisan gondolkoznak, és eszközként tekintenek okoskészülékükre. Ők azok, akik tisztában vannak azzal, hogy alapszükségletté váltak az okostelefonok, mégsem szeretnék akár több havi fizetésüket is elkölteni rá. Ők a Realme igazi célközönsége, akik reális áron szeretnék beszerezni megbízható készüléküket. A gyártó fejlett technológiákkal és kiemelkedő funkcionalitással rendelkező telefonokkal éri el ezt a célcsoportot.
Az Oppo neve a biztosítékHa eddig nem ismerted volna sem a Realme-t, sem az Oppo-t, akkor érdemes kicsit közelebbről megnéznünk az anyacéget. Ők ugyanis már rengeteg, ma már sztenderdnek számító újítással lendítették előre az okostelefon-gyártást. Az Oppo volt az, aki megalkotta és bevezette például a kijelző mögé helyezett ujjlenyomat-olvasót. De az ő készülékeikben volt először elérhető az optikai zoom és például a gyorstöltés is!
Ha mindez kellőképpen felkeltette a kíváncsiságodat, nézd meg, mi mindent tudnak még ezek az okostelefonok!
The post Kiváló indiai okostelefon? Ezt nézd! appeared first on .
A moszkvai diplomáciai tárca szerint így lehetne visszatérni az 1997, vagyis az Oroszország és a NATO közötti alapmegállapodás előtti felálláshoz.
“Kezdeményezéseink egyik alapeleme tudatosan nagyon egyértelmű, és nem engedi meg a kettős értelmezést. A külföldi erők, műszaki felszerelés és fegyverek kivonásáról, valamint egyéb lépésekről van szó, azzal a céllal, hogy visszatérjünk az 1997-es konfigurációhoz azon országok területén, amelyek akkor még nem voltak NATO-tagok. Ez Bulgáriára és Romániára is vonatkozik” – állt az orosz minisztérium közleményében.
Az Oroszország és a NATO és által 1997 májusában aláírt alapokmányban a felek megerősítették, hogy nem tekintik ellenfélnek egymást, és megállapodtak, hogy létrehozták a konzultáció, a koordináció és a közös fellépés mechanizmusát. 1999-ben Magyarország, Lengyelország és a Cseh Köztársaság csatlakozott a szövetséghez, 2004-ben Bulgária, Észtország, Lettország, Litvánia, Románia, Szlovákia és Szlovénia, 2009-ben Albánia és Horvátország, 2017-ben Montenegró, 2020-ban pedig Észak-Macedónia.
A NATO-nak jelenleg 30 tagállama van és a szövetség kitart a “nyitott ajtók” politikája mellett.
Az Egyesült Államokhoz és a NATO-hoz szerződéstervezet formájában eljuttatott orosz garanciaigények Moszkvának azt az elvárását tartalmazzák, hogy a NATO ne vegyen fel újabb tagokat a posztszovjet térségben, az Oroszországgal határos területekre ne telepítsenek csapásmérő eszközöket, és a NATO katonai infrastruktúráját fejlesszék vissza az 1997-es állapotokra.
Az orosz igények szerepeltek Szergej Lavrov orosz és Antony Blinken amerikai külügyminiszter pénteki találkozójának napirendjén.
The post Az orosz külügy szerint a NATO-erőknek ki kell vonulniuk Romániából és Bulgáriából appeared first on .
A törvényszék közleménye szerint perfelvételi tárgyalással kezdődött meg a 2019. május 29-i dunai hajóbaleset károsultjai, valamint az áldozatok hozzátartozói által indított polgári per.
A felperesek azt kérik a bíróságtól, hogy kötelezze a két hajózási társaságot a személyiségi jogaik megsértéséből fakadó – összesen több mint négymilliárd forint – sérelemdíj megfizetésére. A keresetet benyújtó túlélőknek és az áldozatok hozzátartozóinak az az álláspontja, hogy a baleset a két társaság által üzemeltetett “hajókkal, illetve azok irányításával kapcsolatos hajózási szabálytalanságok, mulasztások miatt következett be”.
A közlemény szerint a hajózási társaságok képviselői vitatták a keresetlevél állításait.
Ismertették: a perben a bíróság összegezte a felek perfelvételi nyilatkozatait, amelyeket a tárgyaláson jelen lévők szóban kiegészíthettek. Továbbá a bíróság a tárgyaláson döntött a felek perfelvétel során előterjesztett kérelmeiről, majd tájékoztatást adott a feleket terhelő bizonyítási kötelezettségről.
A perfelvételi tárgyalást – a két hajózási társaság kérelmére – március 25-re halasztotta a bíróság – olvasható a törvényszéki közleményben.
A Viking Sigyn szállodahajó 2019. május 29-én Budapesten, a Margit híd közelében nekiütközött a Hableány sétahajónak és azt maga alá gyűrte. A hajó elsüllyedt. A sétahajón 35-en voltak: 33 dél-koreai turista és a kéttagú magyar személyzet. Hét turistát sikerült kimenteni, 27 áldozat holttestét megtalálták, egy dél-koreai utast azóta is eltűntként tartanak nyilván.
A szállodahajó 65 éves ukrán kapitányát az ügyészség vízi közlekedés – halálos tömegszerencsétlenséget okozó – gondatlan veszélyeztetésével és segítségnyújtás elmulasztásával vádolja. Az ügyben 2020 márciusában előkészítő tárgyalást tartottak, amelyen a vádlott közölte, nem mond le a tárgyalás jogáról.
Ebben az ügyben legutóbb tavaly decemberben tartottak tárgyalást, amelyen koreai túlélőket hallgattak meg távmeghallgatással. A következő tárgyalást március 31-én tartják.
A tragédiával kapcsolatban egy másik eljárás is indult: a Hableánnyal ütköző szállodahajót követő hajó, a Viking Idun ukrán kapitányát a Budapesti Rendőr-főkapitányság gyanúsítottként hallgatta ki harmincöt rendbeli segítségnyújtás elmulasztása vétségének megalapozott gyanúja miatt.
The post Hableány-tragédia: több, mint négymilliárdra perelik a hajózási társaságokat appeared first on .
Ezt Vologyin pénteken Telegram-bejegyzésben közölte. Hozzátette, hogy a kezdeményezésnek a frakcióvezetőkkel való megvitatása után a kérdést az állami duma (parlamenti alsóház) tanácsának kell megvitatnia. “Kijev semmibe veszi a minszki megállapodásokat, a NATO meg akarja szállni Ukrajnát, ez tragédiához vezethet” – írta a világ eseményeit sajátságosan értelmező politikus.
“Nem engedhetjük meg, hogy így legyen. Egyvalami teljesen nyilvánvaló: keresni kell a módját annak, hogy hogyan szavatoljuk állampolgáraink és honfitársaink biztonságát a Donyecki Népköztársaságban és a Luhanszki Népköztársaságban” – tette hozzá.
Kommunista parlamenti képviselők szerdán kezdeményezték Vlagyimir Putyinnál az elismerés kérdésének mérlegelését, valamint azt, hogy kezdjen tárgyalásokat a “köztársaságok” vezetőivel az államközi kapcsolatok jogi alapjainak lefektetéséről és az együttműködés aspektusainak rendezéséről.
Dmitrij Peszkov, a Kreml szóvivője a kezdeményezéssel kapcsolatban hangsúlyozta: a kialakult helyzetben nagyon fontos óvakodni az olyan lépésektől, amelyek a feszültség tovább növeléséhez vezethetnek. Mint mondta, a javaslat kezdeményezőinek kerülniük kellene, hogy ilyen kényes ügyben politikai pontszerzésre törekedjenek.
Kitért az újságírói felkérés elől, hogy kommentálja Vologyin szavait. Azt mondta nem kíván az indítványról nyilatkozni, amíg a parlementi mérlegelés tart.
Az orosz médiában pénteken a szakadárok hírszerzésére hivatkozó jelentések jelentek meg, amelyek szerint az ukrán fegyveres erők Szmercs és Uragan típusú rakéta-sorozatvetőket szállítottak, valamint nacionalista egységeket csoportosítottak át a Donyec-medencébe, és támadást készítenek elő. A közlések szerint vegyi provokációkra is számítani lehet.
Szergej Rjabkov orosz külügyminiszter-helyettes a Rosszija 24 hírcsatornának nyilatkozva “komoly politikai döntéseket” helyezett kilátásba arra az esetre, ha az Egyesült Államok és a NATO kiábrándító válaszokat ad az orosz garanciaigényekre. Ezekre, mint Szergej Lavrov orosz és Antony Blinken amerikai pénteki genfi tárgyalásain kiderült, várhatóan csak a jövő hétre készül el a Moszkva által igényelt írásos válasz.
“De a diplomácia mindenképpen központi szerepet játszik. Mi nem akarunk konfliktust, nem támadunk meg senkit, nem fenyegetünk senkit, mi az érdekeinket akarjuk megbízható módon biztosítani” – fogalmazott a diplomata. Orosz hivatalos személyek korábban arra figyelmeztettek, hogy Moszkva “haditechnikai” választ fog adni, ha nem elégíti ki az Egyesült Államok és a NATO válasza.
Putyin pénteken telefonon ismertette finn hivatali partnerével, Sauli Niinistövel a biztonsági garanciákra vonatkozó orosz igényeket, valamint beszámolt az orosz félnek az előző héten az Egyesült Államokkal, a NATO-val és az Európai és Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ) Állandó Tanácsában folytatott megbeszéléseiről. Putyin elmondta, hogy Oroszország részletes és írásos választ vár tárgyalópartnereitől.
Az orosz elnök a délkelet-ukrajnai rendezés alapjául szolgáló minszki megállapodások semmibe vételével vádolta meg Kijevet. A felek a Kreml tájékoztatása szerint egyetértettek abban, hogy a 2015-ben elfogadott intézkedéscsomag végrehajtásának nincs alternatívája.
Szergej Sojgu orosz védelmi miniszter pénteken moszkvai látogatásra hívta meg brit hivatali partnerét, Ben Wallace-t az aktuális biztonsági problémák megvitatására. Hétfői parlamenti felszólalásában Wallace helyezte kilátásba, hogy Londonba invitálja Sojgut.
The post Az orosz képviselők elismernék a Donyec-medencei szakadárokat appeared first on .
Bár a volt elnököt is felelősség terhelheti a közbeszerzési pályázat nélkül megrendelt felmérésekért, őt csak tanúként idézte be a bíróság, miután a bűncselekmény idején államfőként mentelmi jogot élvezett. Az exelnök novemberben megjelent a bíróságon, de mentelmi jogára hivatkozva nem tett vallomást.
Claude Guéant-t, aki korábban belügyminiszter is volt – nyolc hónap letöltendő és négy hónap felfüggesztett szabadságvesztésre ítélték. Az elnöki hivatal volt vezetője – aki egy másik ügy miatt jelenleg börtönbüntetést tölti – ügyvédje útján jelezte, hogy fellebbez az ítélet ellen.
A felmérésekkel kapcsolatos gyanú alig két évvel Nicolas Sarkozy hivatalba lépését követően, 2009-ben merült fel, amikor a számvevőszék a jelentésében azt kifogásolta, hogy az Elysée-palota által 2008-ban megrendelt többtucatnyi közvélemény-kutatást exkluzív jelleggel közöltek az elnöki hivatal által előre kiválasztott sajtóorgánumok az elnök népszerűségéről, politikai riválisairól vagy Carla Bruni énekesnő, Nicolas Sarkozy feleségének elfogadottságáról.
Míg a számvevőszéki jelentés elsősorban a felmérések túl magas árának okait és az ilyen jellegű megrendelések értelmét firtatta, az ügyészség 7,5 millió eurónyi közpénz elsikkasztásával és favoritizmussal, azaz tisztességtelen előnyhöz juttatással vádolta meg az elnöki hivatal volt munkatársait, amiért közbeszerzési pályázat nélkül kötöttek szerződést havi 10 ezer euróért a felmérések elvégzésére Sarkozy egyik befolyásos tanácsadójával, Patrick Buisson történésszel és az általa kiválasztott cégekkel. A tanácsadó 2007 és 2009 között mintegy 235 felmérést rendelt meg, majd adott el az elnöki hivatalnak, amelyekért a havi 10 ezer eurón felül 65-71 százalék közötti jutalékot is felszámolt magának. Őt a bíróság első fokon két év felfüggesztett börtönbüntetésre és 150 ezer eurós pénzbírságra ítélte.
A vádlottak között volt Pierre Giacometti, az Ipsos közvélemény-kutató intézet volt társigazgatója is, ő hat hónap felfüggesztett szabadságvesztést és 70 ezer eurós pénzbírságot kapott, míg Emmanuelle Mignon volt kabinetfőnököt hat hónap felfüggesztett szabadságvesztésre ítélték. Julien Vaulprét, az elnöki hivatalnak a felmérésekért felelős egykori munkatársát viszont felmentette a bíróság.
The post Börtönbüntetésre ítélték Nicolas Sarkozy volt munkatársait appeared first on .
Azt írták: szakembereik folyamatosan, ütemezetten végzik az országos hálózaton a hóeltakarítási és síkosságmentesítési munkákat. Ilyenkor konvojban dolgoznak: a belső sávban dolgozó jármű megy elöl, onnan ekézi a havat a külső sávba, ahonnan a mögötte jövő másik gép tolja le a havat az útról.
Általános jelenség, hogy a KRESZ előírásai ellenére megpróbálják járműveiket szabálytalanul megelőzni. Vannak olyan autósok, akik beállnak a hátsó jármű szórásterébe, amely így nem tudja a teljes pályaszélességet síkosságmentesíteni. Az is általános tapasztalat, hogy a két konvojban haladó munkagép közé beállnak a szabálytalan autósok, és utána már nem merik megelőzni az első autót, mert nem látják be a pályát a külső sávba ekézett hó, latyak miatt. Ugyanakkor, ha a két járműből álló konvoj hátul haladó teherautója megpróbálja kiengedni a beszorult járművet, sokan megpróbálják követni a szabálytalankodó példáját, és újabb autós állna be a munkagépek közé. Ezért is tartanak kis távolságot egymástól beavatkozás közben a járművek – emelték ki.
Az ilyen helyzetek miatt januárban három baleset is érte a közútkezelő munkagépeit. Közútkezelők nem sérültek meg, de kisebb anyagi kár keletkezett, és a helyszínelések miatt órákra kiestek a munkából a járművek – közölték.
A közútkezelő kiemelte: szombaton – elsősorban a Dunántúlon – újra várható havazás, hófúvás, így gépeik is folyamatosan dolgoznak majd az országos utakon. Ezért a balesetveszélyes szituációk elkerüléséért arra kérnek mindenkit, hogy – a KRESZ szerint – ne előzzék meg a munkagépeket és tartsanak tőlük megfelelő követési távolságot – olvasható a közleményben.
The post Jegyezd meg! Tilos hókotrót előzni! appeared first on .
A táblabíróság aljas indokból, különös kegyetlenséggel, több ember sérelmére elkövetett emberölés és kifosztás bűntettében mondta ki bűnösnek a 29 éves férfit, és kizárta a feltételes szabadság lehetőségéből. A vádlott alkalmi munkák révén ismerkedett meg az egyedül, szerény körülmények között élő, hatvan év fölötti későbbi sértettekkel.
Az első alkalommal 2017. december 23-án italozás közben egy vita során a sértett szidalmazni kezdte a vádlott anyját, ami elegendő indok volt számra, hogy szó nélkül rátámadjon, és agyonverje a 63 éves férfit. A halálesetet követően közigazgatási eljárás indult, mert az akkor beszerzett adatok és orvosszakértői vélemények nem támasztották alá az idegenkezűséget.
2018. február 19-én délelőtt a vádlott hívatlanul megjelent a kertszomszédként élő áldozatoknál. Ezt a két férfi sérelmezte, kiutasították a házból a vádlottat, miközben szidalmazták, felemlegetve édesanyját is. A férfi emiatt ideges lett, és rátámadt a sértettekre. A vádlott félve attól, hogy feljelentik őt, a sértetteket brutális módon megverte. Megtaposta mellkasukat, és addig bántalmazta őket, amíg életüket vesztették. Ezt követően a vádlott kis értékű ruhaneműket, illatszert, egy lábbelit és élelmiszereket vett magához.
A rendőrség egy nap alatt azonosította és elfogta a vádlottat, aki kihallgatása során a kettős gyilkosság mellett a 2017-es emberölést is beismerte, az eljárás során később azonban tagadta bűnösségét.
Döntésével a táblabíróság helybenhagyta az első fokon eljáró Szolnoki Törvényszék ítéletének a bűncselekmény minősítésére és a vádlottal szemben kiszabott szabadságvesztésre vonatkozó részét.
The post Jogerősen tényleges életfogytiglanra ítélték a rákóczifalvai sorozatgyilkost appeared first on .
A török államfő hétfői albániai látogatása után nyilatkozott erről a török sajtó képviselőinek. Erdogan a nyilatkozatában úgy vélte: “ahhoz, hogy Oroszország meg tudja ezt lépni, az egész világ és a saját helyzetét is fel kell mérnie”. Ukrajna nem mindennapi ország, erős ország – emelte ki.
Rámutatott egyúttal, hogy “a térség már nem tud elfogadni háborút”. “Nem is lenne helyes” – tette hozzá, hangoztatva, hogy “a háborút ki kell törölni, ki kell dobni a politikatörténetből”. A török elnök jelezte, hogy mind Ilham Aliyev azeri elnökkel, mind pedig magával Vlagyimir Putyin orosz elnökkel beszélni fog a kérdésről.
Erdogan végül a török újságíróknak felidézte azt is, hogy Törökország a Krím-félsziget 2014-es orosz megszállását is ellenezte.
Az Egyesült Államok, a NATO és az ukrán vezetés a napokban azzal vádolta meg Oroszországot, hogy Ukrajna elleni esetleges invázió céljából vonultatott fel közel százezer katonát a közös határ mentén. Moszkva cáfolja ezt, hangsúlyozva, hogy saját területén lévő csapaterősítésről van szó, és a NATO keleti bővítésének leállításával kapcsolatos biztonsági garanciákat követel.
The post Erdogan: nem reális, hogy Oroszország megszállja Ukrajnát appeared first on .
Fürcht Pál közölte: a férfi vasárnap hajnalban autójával jelentősen túllépte a megengedett sebességet, ezért a rendőrök megkülönböztető fényjelzés használatával meg akarták állítani, de a férfi továbbhajtott. Az üldözésébe egy másik szolgálati autó is bekapcsolódott. Az egyikkel próbálták megelőzni a gyanúsítottat, de a férfi többször fenyegetőleg “ráhúzta a kormányt” a rendőrautóra.
Fél óra után sikerült megállítani a gyanúsítottat, de amikor a négy rendőr az autója felé közelített, a férfi hirtelen elhajtott. Menekülés közben elütötte az egyik rendőrt, aki már nem tudott a gépkocsi elől kitérni, így a motorháztetőre került, majd oldalra legurulva az úttestre esett, ahol az autó áthaladt a bokáján – áll a közleményben.
A Budapesti Regionális Nyomozó Ügyészség hivatalos személy elleni erőszak és közúti veszélyeztetés miatt folytat nyomozást az őrizetben lévő férfi ellen, aki beismerő vallomást tett.
The post Menekülés közben ütötte el az intézkedő rendőrt appeared first on .
A Downing Street tájékoztatása szerint Johnson és Scholz telefonos egyeztetést tartott Ukrajnáról, és egyaránt mélységes aggályainak adott kifejezést az ukrajnai helyzet destabilizálására irányuló folytonos orosz akciók miatt. A londoni miniszterelnöki hivatal szóvivőjének beszámolója szerint a két kormányfő egyetértett abban is, hogy súlyos, stratégiai léptékű hiba lenne, ha Oroszország bármiféle katonai invázióra szánná el magát Ukrajna ellen. A brit miniszterelnök a német kancellárral tartott egyeztetésen hangsúlyozta annak fontosságát is, hogy a NATO-szövetségesek összehangolt válaszintézkedéseket dolgozzanak ki erre az esetre.
Johnson a minap Jens Stoltenberggel, a NATO főtitkárával is tárgyalt az ukrajnai válságról. Johnson és Stoltenberg egyetértett annak fontosságában, hogy az Ukrajna elleni esetleges orosz inváziót súlyos gazdasági szankcióknak kellene követniük. A brit kormányfő és a NATO-főtitkár leszögezte: biztosítani kell, hogy Ukrajna szabadon törekedhessen a NATO-tagságra.
Liz Truss brit külügyminiszter pénteken kijelentette: Moszkva nem tanult a történelemből, és a Szovjetunió vagy valamiféle Nagy-Oroszország újjáteremtéséről álmodozik, nemzetiségi hovatartozásra vagy anyanyelvi szempontokra alapozott területi felosztás révén.
Truss, aki hivatalos ausztráliai látogatáson tartózkodik, a londoni külügyminisztérium pénteki ismertetése szerint a The Lowy Institute nevű, Sydneyben működő politikatudományi kutatóműhelyben tartott előadásában azt mondta: tudható, hogy a más országok fenyegetésére és destabilizálására irányuló tevékenység milyen rettenetes véráldozathoz és emberi szenvedéshez vezet.
Nagy-Britannia éppen ezért azt szorgalmazza, hogy Vlagyimir Putyin “lépjen vissza” Ukrajnától, még mielőtt “masszív stratégiai hibát követne el” – mondta a brit külügyminiszter.
Liz Truss szerint Ukrajna több inváziót megélt az elmúlt évszázadokban, megszenvedte az állam által okozott éhínségeket, ellenállóképessége mélyen gyökerezik, és ha kell, az ukránok felveszik a harcot országuk védelmében. Truss szerint a Szovjetunió afganisztáni beavatkozása vagy a csecsenföldi konfliktus tanulságaiból is tudható, hogy Oroszország az Ukrajna elleni invázióval “mocsárba ragadna”.
A brit külügyminiszter hangsúlyozta pénteki beszédében: a NATO-Oroszország Tanács múlt heti ülésén a NATO-szövetségesek egyértelműen megüzenték Moszkvának, hogy masszív következményei lennének bármilyen további orosz katonai behatolásnak ukrajnai területre.
Truss szerint e következmények között lennének olyan összehangolt szankciók is, amelyek az orosz pénzügyi rendszert érintenék. Hozzátette: az egész világ számára fontos, hogy mi történik Kelet-Európában.
The post Johnson és Scholz: Oroszország nagy árat fizetne, ha megtámadná Ukrajnát appeared first on .
Szabó István azt mondta: a katonáknak az is feladatuk, hogy a béke és a biztonság megteremtésével óvják és őrizzék azokat az értékeket, amelyektől Magyarország valóban “magyar ország” marad. Beszédében megemlékezett Kölcsey Ferencről, aki mintegy kétszáz évvel ezelőtt jegyezte le a Himnusz sorait. A Himnusz minden magyar számára olyan nemzeti ima, amely időtől és helytől függetlenül magyar létünk kifejezője – jelentette ki a honvédelmi államtitkár.
Hozzátette: a magyar kultúra nem jelent kevesebbet, mint ezeréves Kárpát-medencei múltunkat, nyelvünket, irodalmunkat, népdalkincsünket, zenénket, meséinket, hagyományainkat és hitünket. Ez az örökség, amely magyarrá tesz bennünket – mutatott rá Szabó. Hangsúlyozta: a katonák jelentős kulturális értékekkel és múlttal rendelkeznek. Arra kérte a honvédeket, tegyenek meg mindent azért, hogy a magyar katonakultúrát minél többen megismerhessék.
Fontosnak nevezte, hogy a ma és a holnap katonái is ismerjék a nagy elődök által kijelölt irányt. Ezért példát kell nekik mutatni azzal, hogy a kultúra értékeit megbecsüljük.
Szabó a tavalyi év honvédségi kulturális programjai közül felidézte, hogy jártak a Stefánia Palota falai közt Munkácsy- és Kossuth-díjas művészek, hangversenyeket adtak katonazenekarok, voltak honvédelmi vetélkedők, táborok, ismeretterjesztő kirándulások és amatőr képzőművészeiknek alkotótáborokat is szerveztek. A Petőfi-emlékév jegyében az amatőr képzőművészek Petőfi Sándorhoz kötődő alkotásaiból csütörtökön nyílt kiállítás a Stefánia Palotában – tette hozzá.
A honvédelmi államtitkár arról is beszélt: a Magyar Honvédség katonái és honvédelmi alkalmazottai becsülettel kivették részüket a koronavírus-járvány elleni védekezésben és ma is támogatják az egészségügyi intézményeket. Azon dolgoznak, hogy életünk mielőbb visszakerüljön a régi kerékvágásba – mondta.
A köszöntőt követően a honvédelmi államtitkár Bozó Tibor vezérőrnagy társaságában elismeréseket adott át, majd a Magyar Honvédség Központi Zenekarának kulturális műsorával zárult a rendezvény.
The post Szabó: feladatunk és kötelességünk a magyar kultúra megőrzése appeared first on .
Gál Sándor ismertette: a gyanúsított 2020. január 14-én a XIII. kerületi Népfürdő utca gyalogos átjárójában a hajnali órákban bántalmazott egy nőt, akinek beszakadt a halántéka és agyroncsolódásban pár perc alatt életét veszthette. Az áldozatra egy munkába igyekvő francia állampolgár figyelt fel, aki miután ebédidőben is látta a mozdulatlan testet, a munkából hazafelé tartva felemelte a takaróját. Látva a fején megsérült élettelen nőt, értesítette a rendőrséget és a mentőket.
A nő akkor már 16-24 órája nem élt, a rendőrök a térfigyelő kamerák segítségével megállapították, hogy mindössze egy férfi haladt át a gyalogos átjáróban a bűncselekmény feltételezett időszakában, ő azonban a mintegy öt másodperc alatt megtehető távot mintegy két perc alatt tehette meg.
Az áldozatról, egy 34 éves nőről az alezredes azt mondta: vidéken lakása volt, azonban 2016 óta önként vállalva volt hajléktalan. Sérülése olyan súlyos volt, hogy azonnali orvosi segítség sem menthette volna meg az életét. Hozzátette: a helyszínen lefoglaltak egy bazaltkövet, de szakértő nem tudta megállapítani egyértelműen, hogy ezzel a kővel végeztek vele, vagy megtaposták a fejét.
A másik eset 2019 szeptember 8-án, az esti órákban történt a XIV. kerületben, a Róbert Károly körúti felüljáró alatti területen, ahol a gyanúsított négyszer megszúrt egy férfit, aki életveszélyes sérülést szenvedett. Az áldozat elmondta: nem ismerte támadóját, de előző nap látta őt, még cigarettát is kért tőle. Arra ébredt fel, hogy az előző nap látott férfi felette áll és kést szúr belé; ezután a közeli benzinkútra szaladt segítséget kérni.
A támadó azonosításában a kamerafelvételek alapján az újpesti rendőrök segítették a nyomozókat, akik a IV. kerület erdős részén élő, ugyancsak hajléktalan D. Lajost ismerték fel a videókon. A 40 éves férfi büntetett előéletű, ellene lopás és rablás miatt is folyt eljárás Budapesten és Bécsben is. Alkalmi otthonából lefoglaltak egy nadrágot, aminek a lábszárából kivágtak egy részt, a rendőrség gyanúja szerint azért, hogy vérnyomokat ne tudjanak rögzíteni róla.
Gál elmondta: D. Lajos nem tett érdemi vallomást, ám a bűncselekmények elkövetését tagadta.
A rendőrség antropológus szakértő segítségével “végigsétáltatta” a gyanúsítottat a bűncselekmények helyszínén, a szakértő szerint az antropológiai jegyei, az arcformája és a mozgása a gyanúsítottnak nagy hasonlóságot mutat a bűncselekmények idején rögzített felvételeken látható férfiéval – közölte az alezredes.
Arról is beszámolt, hogy D. Lajost poligráfos vizsgálatnak is alávetették, amelyen amikor tagadta a bűncselekmények elkövetését, a készülék megtévesztendőnek értékelte a nemleges válaszát. A férfi motivációja nem ismert – mondta. A férfi jelenleg is előzetes letartóztatásban van, az ügy iratait a rendőrség megküldi az ügyészségnek.
The post Alvó hajléktalanokra támadó férfit ellen javasol vádemelést a BRFK appeared first on .