A NATO-főtitkár Pekka Haavisto finn, és Ann Linde svéd külügyminiszterrel folytatott megbeszélését követően hangsúlyozta: Finnországnak és Svédországnak független nemzetként joga van ahhoz, hogy minden befolyás nélkül szabadon döntsön biztonsági berendezkedéséről.
Az ukrán határ közelében tapasztalt orosz csapatösszevonás okozta feszültséggel kapcsolatban a főtitkár azt mondta, az európai biztonságot fenyegető fejlemények miatt a NATO, valamint Finnország és Svédország együttműködése fontosabb, mint valaha. A folytatódó orosz csapatmozgás valós veszélyt hordoz magában – szögezte le. “A NATO arra szólítja fel Oroszországot, hogy a feszültség csökkentése érdekében válassza a diplomácia útjait” – tette hozzá Stoltenberg.
The post Stoltenberg: minden nemzet szabadon dönthet a biztonságáról appeared first on .
A fegyveres erők, titkosszolgálatok és stratégiai ágazatok vezetőiből álló nemzetbiztonsági testület azért ült össze, hogy megvitassa a Fekete-tenger kiterjesztett térségében és a NATO keleti szárnyán kialakult biztonsági helyzetet, döntsön a Románia reakcióképességének javítását célzó intézkedésekről,, számba véve a válság esetleges katonai, gazdasági, energetikai következményeit, illetve egy ellenőrizetlen menekültáradat lehetőségét – mutatott rá Iohannis, megjegyezve, hogy Romániának több mint hatszáz kilométernyi közös határa van Ukrajnával.
“Az Oroszország által előidézett biztonsági válság nemcsak Ukrajnáról, a Fekete-tenger térségéről és még csak nem is kizárólag az európai biztonságról szól, hanem az egész euro-atlanti térség biztonságára kihat. Ezért ebben a helyzetben fontos, hogy mind a NATO, mind az Európai Unió szintjén egységről és szolidaritásról tegyünk tanúbizonyságot” – hangoztatta Iohannis.
A román elnök elítélte az európai biztonsági rendszer megváltoztatására irányuló (a NATO Kelet-Európából történő kivonulását sürgető) orosz követelést, és ismételten üdvözölte Joe Biden amerikai, illetve Emmanuel Macron francia elnök bejelentését, miszerint mindkét stratégiai szövetséges kész további csapatokat küldeni Romániába, válaszul a térség biztonságát fenyegető fejleményekre.
Iohannis leszögezte: a feszültség csökkentésében a párbeszédnek kell elsődleges szerepet játszania, de arra az eshetőségre is fel készülni, hogy Oroszország katonai erőt alkalmaz Ukrajna ellen.
Románia biztonságának megerősítése érdekében konkrét tárgyalásokat folytat az amerikai és szövetséges katonai jelenlét növeléséről, intézményei pedig felkészülnek az esetleges menekülthullámra, illetve azoknak a negatív következményeknek a kezelésére, amelyek a gazdaságot, az energiaellátást vagy a pénzügyi szektort érhetik – ismertette a CSAT döntéseit az államfő.
“A NATO-tagállamként, a történelem legerősebb politikai-katonai szövetségének tagjaként Románia teljes körű biztonsági garanciákat élvez, így egyetlen román állampolgárnak sincs miért félnie, szövetségeseinkkel együtt meg fogjuk hozni és gyakorlatba fogjuk átültetni azokat az intézkedéseket, amelyek a leghatékonyabban szolgálják közös biztonságunkat” – fogalmazott a román államfő.
A CSAT ülését megelőzően Vasile Dincu román védelmi miniszter újságírók kérdésére válaszolva leszögezte: szó sincs arról, hogy Románia katonákat vagy felszerelést küldjön Ukrajnába, és nincs abban a helyzetben, hogy behívja a tartalékosokat. A NATO működési szabályzata is leszögezi, hogy az észak-atlanti szövetség csakis abban az esetben vethet be csapatokat, ha valamelyik tagországát fenyegetik, Ukrajna pedig nem tagja a szervezetnek – idézte az Agerpres hírügynökség a román védelmi minisztert.
The post Románia kész befogadni további NATO-csapatokat az ukrán válság kapcsán appeared first on .
A Külgazdasági és Külügyminisztérium közleménye szerint francia kezdeményezésre, a műveletben részt vevő hét ország képviselői reggel rendkívüli egyeztetést folytattak, amelyen Szijjártó arról biztosította francia kollégáját, hogy bár a beszámolók szerint egyre rosszabbak a körülmények a régióban, Magyarország továbbra is elkötelezett a segítségnyújtás mellett.
A külgazdasági és külügyminiszter hangsúlyozta, hogy a szélsőséges ideológiák, a terrorizmus térnyerése migrációs hullámokhoz vezet a Száhel-övezetben, ezért Magyarországnak nemzetbiztonsági és nemzetstratégiai érdeke a béke és a biztonság megteremtése a térségben, amihez katonai szerepvállalásra is szükség van.
A tárcavezető tájékoztatása szerint a honvédségnek egy 12 fős egysége már Maliban van, hogy előkészítse a körülbelül 80 fős magyar kontingens tavaszi érkezését.
“Mi azt gondoljuk, hogy az Afrikából kiinduló migrációs hullámokat nem serkenteni, nem inspirálni kell, hanem megállítani, s ehhez a biztonsági körülményeket is javítani kell” – fogalmazott.
“Mindaddig, amíg észszerűen vállalhatók a kockázatok, és amíg a franciák készen állnak ennek a missziónak a koordinálására, addig számíthatnak Magyarországra a biztonság megteremtésében” – tette hozzá.
The post Franciaország számíthat Magyarországra a mali Takuba-misszióban appeared first on .
Az ügylet összértéke 196,4 millió dollár, Amerika támogatása ebből 51,1 millió dollár, ami azt jelenti, hogy Zágrábnak 145,3 millió dollárt kell fizetnie a harckocsikért.
A horvát kormányfő kiemelte: ezért az összegért 62 gyalogsági harci járművet, 22 pótalkatrésznek szánt harcjárművet és öt kiképzőjárművet kapnak, melyek korszerűsítését a Slavonski Brodban található Djuro Djakovic horvát vállalat végzi majd el.
A harcijárművek fegyverzete egy 25 mm-es automata gépágyút, egy 7,62 mm-es géppuskát és páncéltörő rakétákat tartalmaz – mondta.
A kormányfő hangsúlyozta: az ügylettel – amelyről 2017 óta tárgyalnak Washingtonnal – több stratégiai célt is teljesítettek. Megerősítették a kapcsolatokat az Egyesült Államokkal, csökkentették a harcjárművek árát a korábban megbeszéltekhez képest, és munkát biztosítottak a Djuro Djakovic vállalatnak, amely így széles körű szervizközponttá válhat – húzta alá.
Horvátország a NATO-tagságával kötelezettséget vállalt arra, hogy 2026-ig létrehoz egy közepes gyalogezredet, amelyhez a szárazföldi hadseregnek megfelelő felszerelésre van szüksége – szögezte le Plenkovic.
The post Horvátország Bradley gyalogsági harcjárműveket vásárol az Egyesült Államoktól appeared first on .
A német kormányfő és a francia államfő a megbeszélésük előtt tartott közös tájékoztatón hangsúlyozta, hogy Németország és Franciaország a legteljesebb mértékben szolidáris Ukrajnával.
Scholz az ukrán-orosz határ térségében zajló orosz csapatösszevonással kapcsolatban kijelentette: elvárják Oroszországtól, hogy tegyen “egyértelmű lépéseket” a feszültség csökkentésére.
Macron azt hangsúlyozta: Oroszország “destabilizáló erőként” tevékenykedik Európa keleti térségében, Franciaország, Németország és szövetségesei viszont a legnagyobb éberséggel figyelik ezt a tevékenységet. Mint mondta, egész Európa és összes szövetségese egységesen kiáll Ukrajna mellett, és Oroszország azonnali válaszlépésekkel számolhatna, ha támadást indít.
A lehetséges intézkedések előkészítése már el is kezdődött. Ugyanakkor soha nem szabad megszakítani a párbeszédet Moszkvával – fejtette ki a francia elnök, ismertetve, hogy pénteken telefonon tárgyal Vlagyimir Putyinnal.
Scholz és Macron egyaránt a kelet-ukrajnai válság tárgyalásos rendezésének fontosságát emelte ki azokkal a kérdésekkel kapcsolatban, hogy kívánják-e követni a feszültség miatt a NATO támogatására 8500 katonát készenlétbe helyező washingtoni vezetés példáját.
Scholz ugyancsak kérdésre válaszolva arra is kitért, hogy Németország miért nem támogatja fegyverszállításokkal Ukrajnát. Hangsúlyozta, hogy Németország sokat tett Ukrajna gazdaságának és demokratikus berendezkedésének erősítéséért, és az ukránok tudják, hogy számíthatnak Németországra. Ugyanakkor Németország kormánya továbbra is tiszteletben tartja azt a történelmi okokból érvényesített alapelvet, hogy német gyártók nem értékesíthetnek élet kioltására alkalmas fegyvereket háborús vagy háborús feszültséggel sújtott térségben.
The post Scholz és Macron szerint Oroszország nagyon megfizetne az Ukrajna elleni támadásért appeared first on .
Johnson az ukrajnai helyzetről tartott keddi alsóházi tájékoztatóján kijelentette: nem lehet alku tárgyává tenni azt a szabad és egységes Európát, amely az 1989-től 1991-ig tartó időszak “bámulatos éveiben” alakult ki, felszámolva a vasfüggöny által teremtett megosztottságot.
A brit kormányfő szerint az orosz kormány decemberben előterjesztett megállapodás-tervezete ismét felosztaná az európai földrészt szabad országokra, és olyan országokra, amelyeknek kül- és védelmi politikája kifejezetten a Kreml által kijelölt korlátok közé szorulna – fogalmazott a brit miniszterelnök.
Johnson szerint az orosz előterjesztés értelmében fél Európa – köztük a NATO és az Európai Unió tucatnyi vagy még több tagországa – csak részben lenne szuverén, és Moszkva engedélyét kellene kérnie, ha más NATO-országokból szeretne bármilyen katonai alakulatot a területére invitálni.
Az Európa közepén, az orosz határoktól több száz mérföldre fekvő Csehországnak például a Kreml engedélyéért kellene folyamodnia, ha közös gyakorlatra, vagy csak árvízi segítségnyújtás céljából akarna meghívni német gyalogosszázadot – mondta a brit kormányfő.
Johnson kijelentette: semmi újdonság nincs abban, hogy egy nagy és erős ország nyers erő alkalmazásával próbál másokat egyébként teljesen elfogadhatatlan követelések teljesítésére kényszeríteni.
Hozzátette ugyanakkor: ha Vlagyimir Putyin orosz elnök a vérontás és a rombolás útját választja, fel kell ismernie, hogy ez tragikus és hiábavaló lépés lenne, és azt sem szabad elhitetni vele, hogy könnyedén leszalámizhat egy kisebb részt Ukrajnából, mert ebben az esetben is heves ellenállásba ütközne.
Johnson kijelentette: aki megfordult Kijevben, és látta azt az emlékfalat, amelyen csaknem 4500, hazája védelmében elesett ukrán portréja látható, az tudhatja, hogy az ukránok készek felvenni a harcot, és folyamatosan egyre nagyobb jártasságra tesznek szert a gerillahadviselésben.
Ha Oroszország ezt az utat követi, sok orosz édesanya fia nem fog hazatérni – fogalmazott keddi parlamenti felszólalásában a brit miniszterelnök, felidézve, hogy a konfliktusnak már eddig is több mint 14 ezer halálos áldozata van.
Johnson szerint ha Oroszország célja valóban az, hogy a NATO-t minél távolabb tartsa határaitól, akkor az Ukrajna elleni inváziónál aligha találhatna ki kontraproduktívabb lépést, a támadás következményei között lenne ugyanis – a súlyos gazdasági szankciók mellett – a NATO megnövekedett jelenléte a szövetség keleti térségeiben.
Közölte: előző este virtuális megbeszélésen vett részt Joe Biden amerikai és Emmanuel Macron francia elnökkel, Olaf Scholz német kancellárral, Andrzej Duda lengyel államfővel, Mario Draghi olasz miniszterelnökkel, Jens Stoltenberg NATO-főtitkárral, valamint Charles Michellel, az Európai Tanács vezetőjével és Ursula von der Leyennel, az Európai Bizottság elnökével.
A megbeszélésen egyezség született az Ukrajna elleni esetleges orosz támadásra adandó egységes válaszlépésekről, vagyis minden korábbinál súlyosabb, összehangolt szankciók érvénybe léptetéséről.
A NATO-szövetségesek ugyanakkor készen állnak arra – ahogyan mindig is készen álltak -, hogy őszinte diplomácia útján foglalkozzanak Oroszország jogos aggályaival – mondta a brit kormányfő.
Johnson kijelentette:Putyinnal tartott legutóbbi megbeszélésén is felidézte, hogy a történelem kritikus pillanataiban Nagy-Britannia és Oroszország mindig egymás mellett állt. Annak, hogy mindkét ország az ENSZ Biztonsági Tanácsának állandó tagja, egyetlen oka van: a szovjet katonák által tanúsított hősiesség a fasizmus elleni, Nagy-Britanniával vállvetve megvívott küzdelemben – mondta a brit miniszterelnök.
Hozzátette: hiszi, hogy Oroszország minden félelmére gyógyírt lehet találni, és türelmes, fegyelmezett diplomáciával meg lehet teremteni a kölcsönös biztonságot, feltéve, hogy Putyin elnök nem lép bele abba a csapdába, amelyet rettenetes háború elindítása jelentene.
The post Johnson: sok orosz katonaáldozata lenne az Ukrajna elleni inváziónak appeared first on .
Közleményében Stoltenberg hangsúlyozta: miután Oroszország folytatja katonai csapatmozgását Ukrajnával közös határának közelében, a NATO minden szükséges intézkedést megtesz szövetségeseinek védelmére, aminek része a szövetség keleti szárnyának megerősítése is.
“Üdvözlöm azokat a szövetségeseket, amelyek további erőkkel járulnak hozzá a NATO erőfeszítéseihez” – mondta a főtitkár.
Tájékoztatása szerint az elmúlt napokban számos tagország jelentette be, hogy hozzájárul az európai biztonság megerősítéséhez. Dánia fregattot küld a Balti-tengerre, és négy F-16-os vadászgépet készül telepíteni Litvániába a NATO légirendészeti támogatására. Spanyolország hajókat küld a NATO különböző haditengerészeti erőihez, és fontolgatja vadászgépek telepítését Bulgáriába. Franciaország kifejezte készségét arra, hogy csapatokat küldjön Romániába a NATO parancsnoksága alatt. Hollandia áprilistól két F-35-ös vadászrepülőgépet küld Bulgáriába, hogy támogassa a NATO légirendészeti tevékenységét a térségben, továbbá egy hajót ajánlott fel, illetve szárazföldi egységeket állít készenlétbe. Emellett az Egyesült Államok is egyértelművé tette, hogy fontolgatja katonai jelenlétének növelését a szövetség keleti részén – közölte Stoltenberg.
“Mindig reagálni fogunk biztonsági környezetünk bármilyen szintű romlására, és megerősítjük kollektív védelmünket” – fogalmazott.
Kiemelte: a NATO a védekezésre berendezkedett szövetség. Amíg 2014 előtt nem voltak NATO-erők a szövetség keleti részén, addig a Krím 2014-es illegális orosz annektálása miatt megerősítette jelenlétét a térségben, egyebek között négy többnemzetiségű harccsoporttal Észtországban, Lettországban, Litvániában és Lengyelországban. A harckészültségben lévő egységeket az Egyesült Királyság, Kanada, Németország és az Egyesült Államok vezeti.
A harccsoportok jelenléte világossá teszi, hogy bármely szövetséges elleni támadás az egész szövetség elleni támadásnak minősül – tette hozzá Stoltenberg.
The post Stoltenberg: a NATO hajókkal és repülőgépekkel erősíti a szövetség keleti szárnyát appeared first on .
Az uniós Külügyi Tanács nyilatkozatában határozottan elítélte Oroszország “folytatódó, Ukrajnát fenyegető agresszív fellépéseit”, és arra szólította fel Moszkvát, hogy a nemzetközi mechanizmusokon keresztül enyhítse a csapatösszevonás okozta feszültséget. Az uniós tagországok külügyminisztereiből álló Tanács hangsúlyozta: Oroszországnak be kell tartania a nemzetközi jogot és előremutatóan kell részt vennie a feszültség enyhítését szolgáló párbeszédben.
“Amint azt az Európai Unió tagállamai állam-, illetve kormányfőiből álló Európai Tanács 2021. decemberi ülésén leszögezte: bármifajta további orosz katonai agresszió Ukrajnával szemben súlyos következményekkel jár” – emlékeztettek.
A szakminiszterek megerősítették: az Európai Unió támogatja Ukrajna és más keleti partnerországok függetlenségét, önállóságát és területi egységét a nemzetközileg elismert határaikon belül, és felszólították Oroszországot, hogy járuljon hozzá a konfliktusok fenntartható és békés megoldására vonatkozó nemzetközi erőfeszítések sikeréhez.
Nyilatkozatában a Külügyi Tanács megerősítette az Egyesült Államokkal, a NATO-val, Ukrajnával és más partnerországokkal folytatott szoros uniós együttműködést és koordinációt. Hangsúlyozta továbbá az EU és közeli partnerei ellenálló-, és reagálási képességei további megerősítésének fontosságát, többek között a kiber- és hibridtámadások, valamint a félretájékoztatás elleni küzdelem terén, illetve egyéb külföldi beavatkozásokkal szemben.
The post EU Külügyi Tanács: a befolyási övezeteknek nincs helyük a XXI. században appeared first on .
“Mindenről világosan nyilatkoztunk és figyelmeztettünk: nem fogunk tűrni, amikor állampolgárainkat megtámadják” – mondta a diplomata.
Gavrilov komolytalannak nevezte azokat a fenyegetéseket, amelyek szerint az olaj- és gázexportőr Oroszországot egy Ukrajna elleni agresszió esetén lekapcsolnák a SWIFT fizetési rendszerről. Úgy vélekedett, hogy ez de facto lehetetlen, és Irán példájára hivatkozva eredménytelennek nevezte az intézkedést.
Az orosz külügyminisztérium felszólította a brit diplomáciai tárcát, hogy tartózkodjon a “provokációktól”, miután a Foreign Office azzal vádolta meg Moszkvát, hogy oroszbarát bábkormányt akar hatalomra juttatni Kijevben. Moszkva szerint a London által terjesztett “dezinformáció” újabb bizonyítéka annak, hogy az “angolszászok” fokozzák a feszültséget a Donyec-medencében.
Az Interfax idézte Jevhen Murajov volt ukrán parlamenti képviselőnek a brit The Guardian című lapnak adott nyilatkozatát, amelyben a volt politikus, akit a brit külügyminisztérium a Moszkva által potenciálisan hatalomra juttatandó “oroszbarát” személyiségek közül az első helyen nevezett meg, kijelentette, hogy ez a verzió “nem nagyon logikus”. Rámutatott, hogy őt magát kitiltották Oroszországból, az apja cégének pénzét pedig elkobozták az orosz hatóságok.
A RIA Novosztyi hírügynökség szerint Murajev 2018 decembere óta az orosz szankciólistán szerepel. A londoni orosz nagykövetség felszólította a brit kormányt, hogy tartózkodjon az “ostoba és veszélyes provokációktól” Ukrajnával kapcsolatban. A képviselet közleménye szerint “mivel rövidlátó irányvonala miatt London a valódi diplomáciai folyamatok perifériájára szorult, szerepét abban látja, hogy folyamatosan szítja az oroszellenes hangulatot.”
Az orosz külügyminisztérium provokációnak minősítette, hogy az amerikai diplomáciai tárca Szergej Lavrov orosz és Antony Blinken amerikai külügyminiszter pénteki genfi találkozóját megelőzően közleményben dezinformációval vádolta meg Oroszországot. A közlemény abban hibáztatta a Fehér Házat és szövetségeseit, hogy “toxikus információs és propagandakampányt” indítottak, amelyben Oroszországot “agresszorként”, valamint “a civilizált Európa ellenségeként” és a nemzetközi stabilitást fenyegető országként állítják be.
A moszkvai külügyi tárca azzal vádolta meg az Egyesült Államokat, hogy 2021. december 15., vagyis a biztonsági garanciákra vonatkozó orosz javaslatok átvétele óta időhúzással próbálkozik, és a Moszkva által konkrétan felvetett kérdések megválaszolása helyett “információs és propagandakampányt” indított Moszkva ellen. Marija Zaharova szóvivő nem zárta ki annak lehetőségét, hogy a pekingi olimpiát megelőzően Kijev és Washington információs vagy esetleg katonai provokációt kövessen el.
Zaharova kacsának nevezte a Bloomberg amerikai hírügynökségnek azt a diplomáciai forrásra hivatkozó jelentését, amely szerint Hszi Csin-ping kínai elnök arra kérte Putyint, hogy az olimpia alatt ne támadja meg Ukrajnát, és ne rontsa el az ünnepet.
The post Moszkva nem fog eltűrni a Donyec-medence elleni ukrán támadást appeared first on .
A térség biztonsági helyzetével kapcsolatos felmérést a G4Media hírportál rendelte az Avangarde szociológiai intézettől, az elmúlt hétvégén végzett telefonos kutatás eredményét pedig hétfőn tette közzé.
A megkérdezettek 42 százaléka vélte úgy, hogy Oroszország megtámadja Ukrajnát, 29 százaléka pedig ezt kizártnak tartotta, a többiek nem foglaltak állást. Arra a kérdésre, hogy egy esetleges háború másokat is fenyeget-e, a megkérdezettek 43 százaléka azt valószínűsítette, hogy a háború továbbterjed Európában, 36 százalékuk pedig úgy vélte, hogy megmarad a két fél közti konfliktus szintjén.
A válaszadók tíz százaléka legitimnek, 65 százaléka viszont illegitimnek tartana Ukrajna elleni orosz inváziót, ha pedig ez bekövetkezik, 43 százalékuk helyeselné, 33 százalékuk pedig ellenezné, hogy a NATO katonailag beavatkozzon a konfliktusba.
A felmérés szerint a románok többsége nem tartja jogosnak azt az orosz elvárást, hogy a NATO vonuljon ki Kelet-Európából és adjon garanciákat arra, hogy Ukrajna nem lesz tagja a szövetségnek, míg húsz százalékuk egyetért ezzel. A megkérdezettek 64 százaléka vélte úgy, hogy Oroszország fenyegetést jelent Románia számára, 21 százalékuk pedig nem tart ettől.
A megkérdezettek 53 százaléka egyetért azokkal a bejelentésekkel, miszerint az Egyesült Államok és Franciaország is kész (további) csapatokat küldeni Romániába, 18 százalékuk helyteleníti ezt. Hasonló arányban (56 százalék 19 százalék ellenében) támogatják azt, hogy a NATO növelje katonai jelenlétét általában a kelet-európai térségben az ukrán határokon kialakult feszült helyzet miatt.
A kutatás arra is kitért, mennyire bíznak a románok abban, hogy vezetőik helyesen kezelik a válságot, ha Oroszország megtámadná Ukrajnát. A felmérésben Klaus Iohannis államfő alulmaradt Nicolae Ciuca miniszterelnökkel, tartalékos tábornaggyal szemben, aki politikai karrierje előtt vezérkari főnöki tisztséget töltött be a román hadsereg élén. Ciuca esetében (40-39 százalék arányban) valamivel többen feltételeznek helyes reagálást, Iohannis esetében viszont (46-33 százalékos arányban) többen gondolják úgy, hogy nem kezelné megfelelő módon a konfliktushelyzetet.
The post A románok többsége támogatja, hogy további NATO-csapatokat telepítsenek az országba appeared first on .
“Mindent kézben tartunk. Nincs ok a pánikra” – szögezte le, miután véget ért a Nemzetbiztonsági és Védelmi Tanács (RNBO) hétfői ülése. Az elnök szavai szerint a vezetés azon dolgozik, hogy békés rendezéssel “teljes mértékben” enyhüljön a helyzet Kelet-Ukrajnában.
“Mindent tudunk. Mindenre készen állunk. Bízunk a legjobbakban. Ennek érdekében mindent megteszünk partnereinkkel, diplomatáinkkal és katonáinkkal együtt. Ők a mi legjobbjaink, ők védenek meg minket, nekünk pedig őket kell megvédenünk azzal, hogy nyugodtak maradunk, és nem kiabáljuk, hogy minden odaveszett” – hangoztatta Zelenszkij.
Olekszij Danyilov, az RNBO titkára úgyszintén nyugalomra szólította fel az ukránokat, továbbá a médiát is annak érdekében, hogy oldódjék a feszültség. “A jelenlegi helyzet teljesen egyértelmű számunkra. Nincs okunk a pánikra… Számunkra semmi újdonság nincs abban, ami ma történik… Nehéz helyzet van-e most? A mi helyzetünk 2014 óta nehéz” – fogalmazott a tisztségviselő.
A BBC Ukrajina hírportálnak adott hétfői interjújában Danyilov leszögezte, hogy az RNBO reálisan értékeli Oroszország Ukrajna elleni inváziójának veszélyét. Biztosított egyúttal afelől, hogy az ukrán fegyveres erők támadás esetén visszavágnak.
“Talán gyengébbek vagyunk, mint az orosz hadsereg, de ez nem jelenti azt, hogy nem fogunk harcolni. Sőt, van bennünk valami, ami nincs Oroszországban, és tudjuk ezt, és megértjük” – tette hozzá. Danyilov azt viszont nem pontosította, hogy ez utóbbin mit értett. Emlékeztetett egyúttal arra, hogy Ukrajna nincs egyedül “szemtől szemben a potenciális agresszorral”. Kiemelte, hogy vannak az országnak partnerei, amelyek támogatására számíthat. Szerinte offenzíva esetén Ukrajna képes lesz önállóan visszaverni a támadást, de megvárja a segítséget.
Olekszij Reznyikov védelmi miniszter az Ukrajinszka Pravda hírportálon hétfőn megjelentetett saját írásában úgy vélekedett: a legjobb módja az ország megvédésének a további orosz agressziótól, ha olyan feltételeket teremtenek, amelyek mellett az agresszor ország elfogadhatatlan veszteségeket szenved el, és nem éri el célját. Kifejtette: orosz agresszió esetén az ukránoknak mindenekelőtt maguknak kell megvédeniük saját államukat. Hangsúlyozta: gondoskodni kell arról, hogy Oroszországgal szemben álljon az egész ukrán nemzet, egységesen, kiképzetten és felfegyverkezve. Reznyikov arra kérte az ukránokat, hogy gondolják át, milyen módon kívánnak részt venni az ország védelmében.
The post Pánikolnak az ukránok, Zelenszkij nyugalomra int appeared first on .
“Ha az orosz haderő egyetlen további tagja agresszív módon behatol Ukrajnába, ahogy mondtam, az gyors, súlyos és egységes választ fog kiváltani részünkről és Európától is” – fogalmazott Blinken. A külügyminiszter kijelentette, hogy a jelenlegi patthelyzet megoldása Vlagyimir Putyinon múlik, és hangsúlyozta, hogy szerinte a diplomáciai út “előnyösebb”.
“Ebben a pillanatban a választás Putyiné. Egyértelműen előnyösebb megoldásnak tartom a diplomáciát, a párbeszédet, annak eldöntését, hogy sikerül-e a kollektív biztonságot úgy építeni, hogy mindenki számára jó legyen” – fogalmazott a tárcavezető.
Blinken visszautasította azt az elképzelést, hogy jelenleg gazdasági szankciókat vezessenek be Oroszországgal szemben, mondván, hogy ezzel aláásnák a Nyugat azon képességét, hogy elrettentse az Ukrajna elleni esetleges orosz agressziót. “Ami a szankciókat illeti, ezeknek az a céljuk, hogy elrettentsék az orosz agressziót. Így ha most beélesítjük őket, akkor elveszítik elrettentő hatásukat” – mondta a külügyminiszter.
A nyugati államok attól tartanak, hogy Moszkva újabb támadást tervez Ukrajna ellen, miután 2014-ben katonákat küldött a dél-ukrajnai Krímbe a félsziget bekebelezése érdekében. Oroszország tagadja, hogy ez lenne a szándéka, de közölte: kész katonai lépést végrehajtani, ha nem tesznek eleget a biztonsági követeléseinek.
Joe Biden arra figyelmeztetett, hogy Oroszország számára “katasztrofális” következményekkel járna, ha offenzívát indítana Ukrajna ellen. Blinken pénteken Genfben tárgyalt Szergej Lavrov orosz külügyminiszterrel a kialakult feszültségről. Mindketten hasznosnak ítélték találkozójukat, és megállapodtak a megbeszélések folytatásában.
Az amerikai külügyminiszter vasárnap a CBS amerikai televíziónak is nyilatkozott. Arra a kérdésre, hogy az Egyesült Államok kezei meg vannak-e kötve Ukrajnával kapcsolatban, mivel orosz támogatásra van szüksége az iráni nukleáris program visszaszorításáról szóló tárgyalásokon, Blinken úgy válaszolt: “A legkevésbé sem”.
The post Blinken: még várnunk kell a szankciókkal appeared first on .
A Budapesti Rendőr-főkapitányság (BRFK) azt közölte: január 22-én 0 óra 10 perckor a Kőbánya-Kispest metróvégállomás utasoktól elzárt területén egy metrószerelvény nekiütközött egy másik szerelvénynek, ezért mindkét jármű kisiklott. A baleset során az egyik szerelvény nekiütközött egy harmadik, álló metrószerelvénynek. A járművek utasokat nem szállítottak, a balesetben senki sem sérült meg – tették hozzá.
A rendőrség az eset körülményeit szakértők bevonásával vizsgálja. Gyanúsítotti kihallgatás nem történt – írta a BRFK. A BKV azt közölte: a 3-as vonal Kőbánya-Kispest “kihúzó” szakaszán, utasok által nem használt területen két metrószerelvény ütközött, egy harmadik szerelvény pedig benn ragadt az említett területen. A közlekedésbiztonsági szervezet és a BKV is vizsgálja az eset körülményeit. A keletkezett anyagi kár felmérése folyamatban van – írta a BKV.
A Budapesti Közlekedési Központ (BKK) vasárnap azt írta: a metróbaleset helyreállítási munkálatai miatt előre láthatóan a jövő héten hétköznaponként is pótlóbusz jár a 3-as metró vonalán a Határ út és Kőbánya-Kispest között. A vonal déli szakaszán a metrószerelvények csak a Nagyvárad tér és a Határ út állomás között közlekednek – tették hozzá.
The post Nyomozást indított a rendőrség a metróbaleset ügyében appeared first on .
Az izraeli kormány szokásos vasárnapi ülésén hagyta jóvá egy állami vizsgálóbizottság létrehozását a korrupt katonai közbeszerzések teljes körű feltárására a “tengeralattjáró-ügyben”. Naftali Bennett miniszterelnök tartózkodott a szavazástól, a Jobbra (Jamina) nevű pártjához tartozó Ajelet Shaked belügyminiszter viszont ellenezte a lépést a The Jerusalem Post című angol nyelvű izraeli újság honlapjának értesülése szerint.
“Fontosnak tartom, hogy elmondjuk az izraeli állampolgároknak, hogy a kormány külső érdekektől mentesen fogja lebonyolítani a biztonsági közbeszerzések folyamatait” – mondta Bennett.
“Az egyetlen iránytűnk Izrael állam biztonsága lesz” – tette hozzá, utalva arra, hogy néhány nappal korábban három új tengeralattjáró vásárlásáról született megállapodás a német ThyssenKrupp hajóépítő nagyvállalattal.
A létrehozandó bizottság azt vizsgálja meg, miként támogatták 2009 és 2016 között a ThyssenKrupp három tengeralattjárójának a megvételét, miközben a hadvezetés az akkori helyzetben nem akart újabb tengeralattjárókat.
Emellett górcső alá veszik a gyanús körülmények között lefújt közbeszerzési pályázatot, amelyet négy hadihajónak és két tengeralattjáró-elhárító hajónak a megvásárlására írtak ki. Ezeket a hadihajókat is a ThyssenKrupp gyárthatta le Izraelnek közbeszerzési pályázat nélkül.
Megvizsgálják azt a kudarcba fulladt kísérletet is, amely – jelentős újabb üzletet ígérve – a tengeralattjárók karbantartásának munkálatait is át akarta helyezni a haditengerészet műhelyeitől a német vállalathoz. A bizottság azt is feltárja, hogy milyen körülmények között és ki engedélyezte Izrael részéről fejlett német tengeralattjárók Egyiptomnak történő eladását – hangsúlyozta a Háárec című újság honlapja.
A 13-as tévécsatornán régebben Raviv Drucker tényfeltáró újságíró értesüléseit ismertették, amelyek szerint Benjámin Netanjahu volt miniszterelnök Móse Jaalon volt védelmi miniszter tudta nélkül, a vezérkar tiltakozása ellenére személyesen hagyta jóvá a német vezetés számára a fejlett hadihajók eladását Egyiptomnak.
Szintén Drucker derítette ki, hogy a ThyssenKruppal megkötött üzletek jelentős hasznot hoztak Netanjahu Amerikában élő unokatestvére, Nathan Milikowsky vállalkozásainak, ahol korábban maga a volt kormányfő is részvényekkel rendelkezett.
Az állami vizsgálóbizottság létrehozása ezen ügyek feltárására a tavalyi Netanjahu-ellenes tömegmozgalom egyik legfőbb követelése volt, miután Aviháj Mandelblit főügyész úgy nyilatkozott, hogy bizonyítékok hiánya miatt nem indíttat Netanjahu ellen bűnügyi nyomozást ebben az ügyben.
Az állami vizsgálóbizottságnak öt tagja lesz, és Zeév Elkin építésügyi és lakásügyi miniszter kérésére nem csak a politikai, hanem a szakmai szintet is vizsgálják. “Megígértük és betartottuk. A bizottság létrehozása elsőrendű biztonsági szükséglet, és egyértelmű üzenet, hogy Izrael biztonságával nem lehet játszani”- írta Twitter-fiókjában a kormányülésen a szavazást előterjesztő Beni Ganz védelmi miniszter.
“Öt évvel ezelőtt ígéretet tettünk az állami vizsgálóbizottságra, az ügy kivizsgálására, és a mai napon ez megtörténik minden nyomás és tiltakozás ellenére” – mondta, és teljes körű kivizsgálást ígért Jaír Lapid külügyminiszter.
The post Vizsgálóbizottságról döntött az izraeli kormány a korrupt tengeralattjáró-beszerzések felderítésére appeared first on .
A szövetségi bűnügyi hivatal (BKA) kedden ismertetett összesítése szerint 47 303 eset tartozik a politikai indíttatású bűncselekmények közé. Ez csaknem 15 százalékos növekedés az egy évvel korábbi 41 177-hez képest, és a legtöbb a rendszeres adatgyűjtés 2001-es kezdete óta.
A növekedés a bűncselekmények azon típusának tulajdonítható, amelyek nem köthetők a szélsőbalhoz vagy a szélsőjobbhoz, vagy bármely más politikai vagy egyéb ideológiához, hanem a biztonsági szervek szerint összefügg a koronavírus-járványban elmérgesedett társadalmi légkörrel – emelte ki az ARD közszolgálati televízió a hírportálján közölt beszámolójában.
A bűncselekmények legnagyobb csoportját – több mint 19 ezer esettel – továbbra is a szélsőjobboldali indíttatású esetek teszik ki. A szélsőbalhoz mintegy kilencezer eset köthető. Konkrét ideológiához nem köthető, de politikai – azaz Németország társadalmi berendezkedésének elutasítása által motivált – bűncselekményből mintegy 17 ezret regisztráltak.
A politikai hátterű erőszakos bűncselekmények száma ugyan hat százalékkal csökkent tavaly az egy évvel korábbihoz képest, de ezen a területen is szembetűnő azon gyanúsítottak magas száma, akiket nem lehet besorolni meghatározott politikai spektrumba. A 2020-as 591 után tavaly már 1047 erőszakos politikai bűncselekményt követtek el olyan gyanúsítottak, akiket a rendőrség nem azonosított szélsőjobboldaliként, szélsőbaloldaliként, iszlamistaként, vagy valamely külföldi ideológia – például a Kurdisztáni Munkáspárt (PKK) ideológiájának – híveként.
Ez a jelenség különösen a közszolgálatban dolgozók és a választott tisztségviselők elleni erőszakos cselekményeknél mutatkozik meg, a 120 esetből 98-ban a gyanúsított egyik eddigi kategóriába sem tartozik.
A biztonsági szervek a politikai bűncselekmények új fajtájának nyilvántartására új fogalmat vezettek be: “az állam alkotmányvédelmi szempontból releváns delegitimálása” által motivált bűncselekmények kategóriáját – áll az ARD beszámolójában.
A szövetségi alkotmányvédelmi hivatal (BfV) vezetője mindezzel kapcsolatban a napokban egy interjúban elmondta, hogy a koronavírus-járvány lassítását szolgáló intézkedések és a tervezett oltási kötelezettség elutasításának kinyilvánítására szervezett tüntetéseken megfigyelhető az “állam ellenségeinek” új típusa, amely nem sorolható be egyértelműen az eddigi kategóriákba.
Ezeket az embereket nem valamilyen politikai nézetrendszer, ideológia köti össze, hanem “a demokratikus jogállam és annak képviselői iránti megvetés” – mondta Thomas Haldenwang a Frankfurter Allgemeine Zeitung (FAZ) című lap hétvégi számában közölt interjúban.
Hangsúlyozta, hogy a demonstrációkon többnyire a gyülekezéshez és a véleménynyilvánításhoz fűződő jogukkal élő békés polgárok vesznek részt, mások viszont az állammal szembeni nyílt ellenállásra szólítanak fel. Ezeket az embereket sorolják az “új megfigyelési területhez” – fogalmazott a BfV vezetője.
Kifejtette, hogy a járvány csak ürügy az állammal szembeni ellenállás ösztönzésére, éppen úgy, mint korábban a menekültpolitika, vagy tavaly nyáron az ország egyes nyugati vidékein pusztító árvíz. Az új megfigyelési területen felbukkanó emberek az ilyen ügyekkel kapcsolatban “azt a benyomást próbálják kelteni, hogy az állam csődöt mond, és semmit sem tesz az emberekért” – mondta Haldenwang.
Hozzátette: az is jellemző, hogy “szélsőjobboldali csoportok megpróbálják átvenni az események irányítását”. Az utóbbi időben szerinte nagyon aktív például az identitárius mozgalom németországi szárnya és a szélsőjobboldali törpepártok, köztük A harmadik út (Der III. Weg). Ezek a csoportok egyre inkább képesek arra, hogy a saját színterükön kívül is mozgósítsanak, és rendezvényeiket a nyilvánosság figyelmét felkeltő módon rendezzék meg.
Az Alternatíva Németországnak (AfD) nevű párt hivatalosan feloszlatott, A szárny (Der Flügel) elnevezésű platformjának tagjai is többször “kezdeményezőként” léptek fel – mondta a belső elhárításért felelős nemzetbiztonsági szolgálat vezetője.
Kiemelte, hogy a szélsőjobboldal sokáig nem tudta alakítani a tüntetéseket, de ez változóban van. Az ország keleti részén, az egykori NDK területén fekvő Szászország tartományban például a Szabad Szászország (Freie Sachsen) nevű mozgalomnak sikerült az ellenőrzése alá vonnia a helyi tiltakozó szerveződéseket. Ez azt jelenti, hogy a járványkezelés elleni tüntetéseken “erősödik a szélsőjobboldali befolyás, legalábbis regionális szinten” – jelentette ki a német alkotmányvédelem vezetője.
The post Húszéves csúcsra emelkedett a politikai bűncselekmények száma Németországban appeared first on .
Borrell hangsúlyozta, mivel az Európai Unió úgy véli, hogy az orosz csapatok tömeges összevonása az ukrán határon fenyegetést és nagy veszélyt jelenthet, együttműködik szövetségeseivel annak érdekében, hogy szükség esetén készen álljon válaszlépések végrehajtására.
“Magas ára lesz Oroszország számára annak, ha bármifajta agressziót követ el Ukrajna ellen” – fogalmazott.
Szavai szerint Joe Biden amerikai elnök figyelmeztetése – amely szerint egy esetleges támadás Ukrajna ellen a kilátásba helyezett amerikai szankciók miatt “sokba kerülne Oroszországnak és gazdaságának” – azonos irányba halad az európai elképzelésekkel.
A főképviselő kijelentette: Európának ismertté kell tennie álláspontját a kérdésben annak érdekében, hogy az európaiak részvétele nélkül senki ne köthessen megállapodást az európai biztonságról.
Mélanie Joly a sajtóértekezleten kijelentette: az Ukrajnát fenyegető veszély valóságos, az ország stabilitásának és békéjének biztosítását célzó erőfeszítésekről folytatni kell a nemzetközi megbeszéléseket.
Kanada határozottan ellenez mindenfajta orosz agressziót Ukrajnával szemben, és elutasítja Oroszország hamis állításait esetleges fenyegetésekről Ukrajna vagy a NATO részéről – jelentette ki.
A külügyminiszter aláhúzta: a párbeszéd elutasításának és az erőszak alkalmazásának Oroszország részéről súlyos következményei lesznek. Kanada kész további megszorító intézkedések, köztük gazdasági jellegűek meghozatalára Oroszországgal szemben – közölte.
Hangsúlyozta továbbá: Kanada teljes szolidaritásáról biztosítja Ukrajnát, és úgy gondolja, hogy a feszültség megoldása egyedül diplomácia csatornákon képzelhető el. E tekintetben a szövetségesek között teljes egyértértés uralkodik – tette hozzá a kanadai külügyminiszter.
The post Borrell: az EU nagyon komolyan veszi az orosz-ukrán határon jelentkező fenyegetést appeared first on .
Brit külügyminiszter 2017 decembere óta nem járt az orosz fővárosban. Akkor a jelenlegi miniszterelnök, Boris Johnson töltötte be ezt a tisztséget.
A hétvégén a brit védelmi tárcához közel álló források közölték, hogy Szergej Sojgu orosz védelmi miniszter elfogadta brit hivatali partnere, Ben Wallace kezdeményezését, hogy személyes találkozón vitassák meg az ukrajnai biztonsági helyzetet. Wallace a hét elején egy parlamenti felszólalásban helyezte kilátásba, hogy Londonba invitálja Sojgut. Pénteken Sojgu hívta meg moszkvai látogatásra Wallace-t az aktuális biztonsági problémák megvitatására.
Zaharova a vasárnapi tévéműsorban azzal vádolta meg a Nyugatot, hogy lehetséges nagyszabású provokációra, információs manipulációra és nem kizárt, hogy katonai akcióra készíti elő az információs teret.
“A köztudatot, a közvéleményt erre készítik fel. A kollektív Nyugat, a NATO, az angolszászok számára rendkívül fontos az információs tér létrehozása, enélkül nem tudnak cselekedni” – mondta.
Példaként hozta fel a brit külügyminisztériumnak azt az orosz idő szerint vasárnap hajnali fél kettőkor megjelent állítását, amely szerint Moszkva puccsot készít elő Kijevben egy oroszbarát bábkormány hatalomra juttatása érdekében. Ezt szerinte a tárca előre szétküldte a tömegtájékoztatási eszközöknek és arra számított, hogy az orosz fél nem fog reagálni.
Zaharova kilátásba helyezte, hogy Moszkva a jövőben is válaszolni fog az efféle híresztelésekre. A szóvivő “rosszindulatú információs agressziónak” nevezte a brit külügyminisztérium közlését. Úgy vélte, hogy a londoni diplomáciai tárca az invázióról és a puccsról szóló közlésekkel próbálja meg a “végtelenségig felszínen tartani a témát”.
Az orosz külügyminisztérium a kijevi puccselőkészületről szóló londoni közlést követően felszólította a brit diplomáciai tárcát, hogy tartózkodjon a “provokációktól”. Moszkva szerint a London által terjesztett “dezinformáció” újabb bizonyítéka annak, hogy az “angolszászok” fokozzák a feszültséget a Donyec-medencében.
Az Interfax orosz hírügynökség idézte azt a nyilatkozatot, amelyet Jevhen Murajev volt ukrán parlamenti képviselő, a brit külügyminisztérium szerint Kijevben államcsínnyel hatalomba juttatandó politikus adott a The Guardian című lapnak. Ebben a politikus kijelentette, hogy ez a verzió “nem nagyon logikus”, mert őt magát kitiltották Oroszországból, az apja cégének pénzét pedig elkobozták az orosz hatóságok.
A RIA Novosztyi hírügynökség szerint Murajev 2018 decembere óta az orosz szankciólistán szerepel. A londoni orosz nagykövetség közleményt adott ki, amely szerint “mivel rövidlátó irányvonala miatt London a valódi diplomáciai folyamatok perifériájára szorult, szerepét abban látja, hogy folyamatosan szítja az oroszellenes hangulatot”.
The post Orosz szóvivő: mérlegelik a brit külügyminiszter moszkvai látogatását appeared first on .
Kirívó jogsértés nem történt, a tapasztaltak szerint a koronavírus járvány elleni védekezést elősegítő higiéniai szabályokat a legtöbb élelmiszer-vállalkozás betartja — közölte az Agrárminisztérium.
A tárca közleményében az államtitkár elmondta: 2748 ellenőrzést végeztek a szakemberek a téli szezonális élelmiszerlánc-ellenőrzés alatt. A feltárt szabálytalanságok miatt tíz figyelmeztetést és 154 bírságot szabtak ki, összesen 11,3 millió forint értékben. Az ellenőrzött 10421 különféle hazai és külföldi élelmiszer tételből országosan 20,7 tonnát vontak ki a forgalomból, leginkább a lejárati idő utáni forgalmazás miatt.
Az édesipari termékek ellenőrzése során összesen 189 kilogramm édességet kellett kivonni a forgalomból. Az árusított élő halak eredetét igazoló dokumentumok, és a friss sertés- és baromfihús származásának feltüntetése a legtöbb helyen megfelelt az előírásoknak.
A Nébih laboratóriumai összesen 139 élelmiszer mintából 18 dió, két mák és három bejgli terméknél merült fel érzékszervi kifogás. A vendéglátásban főként higiéniai problémák fordultak elő, a rendezvényre kitelepült vállalkozásoknál az egészségügyi alkalmasságot igazoló dokumentumok hiánya volt jellemző.
A zöldség-gyümölcs ellenőrzések során a szezonális termékek mellett a hatóság kiemelten ellenőrizte a gesztenye forgalmazását is, három tétellel szemben indult eljárás.
Az élelmiszerlánc-felügyeleti hatóságok célja, hogy a jövőben is kizárólag biztonságos, jó minőségű, többségében magyar élelmiszer kerüljön a fogyasztók asztalára – erősítette meg közleménye zárásaként az Agrárminisztérium.
The post Agrárminisztérium: lezárult a téli szezonális élelmiszerlánc-ellenőrzés appeared first on .
Noha a brit hírszerzés semmi újat nem mondott Moszkva terveit illetően, amiről ne tudnának már Kijevben, a londoni kormányzat igen jól, részletekbe menően és konkrét személyekre is kiterjedten ismeri az ukrajnai helyzetet – jelentette ki Mihajlo Podoljak, az ukrán elnöki iroda vezetőjének tanácsadója a BBC Ukrajina hírportálnak nyilatkozva.
A tisztségviselő arra reagált, hogy a brit külügyminisztérium vasárnap ismertetett értesülései szerint Moszkva Oroszországgal baráti viszonyt ápoló ukrán politikusokat akar hatalomra juttatni Kijevben. A tárca közölte: információi vannak arról, hogy Oroszország egyik potenciális jelöltje Jevhenyij Murajev volt parlamenti képviselő, a Moszkva-barátnak tartott Nas ukrán hírtelevízió tulajdonosa.
Podoljak kifejtette, hogy amikor 2014-ben kitört a háború, az orosz vezetés felhasználta Kijev ellen a “marginális, de még mindig létező” Moszkva-barát “politikai és társadalmi struktúrákat, személyiségeket”. Utóbbiakat afféle “politikai meghatalmazottaknak” nevezte, akiknek az a feladatuk, hogy az ukrán közvéleményen keresztül folyamatosan “belülről” támadják Ukrajnát.
A tanácsadó kiemelte, hogy “a 2014-2019 közötti időszakban a politikai spektrumnak ez a része nemhogy nem tűnt el, de még fel is erősödött”, és ezért a hivatalban lévő elnök elődjét, Petro Porosenko volt államfőt tette felelőssé. Megfogalmazása szerint az olyan személyek neve, mint Murajev és a Vlagyimir Putyin “komájaként” emlegetett Viktor Medvedcsuk, “meglehetősen veszélyes öröksége” Porosenko elnökségének és “hazug” politikájának. “Csak nézzék meg, hol van Medvedcsuk most, és hol volt 2018-ban!” – hangoztatta Podoljak.
A tisztségviselő kitért arra, hogy Murajev azzal “védekezik”, hogy Oroszország szankciókat vetett ki ellene, már négy éve megtiltotta számára a beutazást területére. “Az orosz szankciókat nyilvánvalóan nem azért vezették be ellene, mert Murajev Ukrajna függetlensége mellett van, hanem azért, mert engedély nélkül versengett Medvedcsukkal az orosz érdekek érvényesítésének lehetőségéért. Arra, hogy mi a jelenlegi helyzet a Murajev és Oroszország közötti kapcsolatokban, és hogy Murajev lesz-e az új Akszjonov, a rendfenntartó hatóságoknak kell választ adnia” – tette hozzá Podoljak, utalva Szerhij Akszjonov krími vezetőre, akit Oroszország a félsziget 2014-es megszállásakor segített hatalomra.
The post Ukrajna szerint a brit kormány jól látja az oroszok terveit appeared first on .
A 80 perces online értekezlet után Kisida úgy fogalmazott: “Megállapodtunk abban, hogy együttműködünk a hasonló gondolkodású országok közötti kooperáció előmozdításában a szabad és nyitott indiai-csendes-óceáni térség megvalósítása érdekében”. A japán miniszterelnök kijelentette, hogy ő és Biden elnök mindent megtesznek, hogy megakadályozzanak egy esetleges orosz inváziót Ukrajnában. Ezenkívül – mint mondta – szoros kapcsolatot tartanak fenn más szövetségesekkel, és “továbbra is azt kommunikálják, hogy minden (orosz) támadásra határozott fellépéssel válaszolnak”.
A pénteki találkozó után Biden a Twitteren közzétett bejegyzésében az Egyesült Államok és Japán közötti szövetségről azt írta, hogy az “a béke és biztonság sarokköve” az indiai-csendes-óceáni térségben és szerte a világon.
A Fehér Ház közleménye szerint az amerikai elnök elismerését fejezte ki Kisida azon döntésével kapcsolatban, hogy növeli Japán védelmi kiadásait “a közös fenyegetésekkel szembeni elrettentés megerősítése érdekében”.
Mint írják, a két vezető egyetértett a kiberbiztonság megerősítésének fontosságában. Biden üdvözölte, hogy Japán és Ausztrália aláírta az úgynevezett kölcsönös hozzáférésről szóló kétoldalú védelmi és biztonsági egyezményt, amely “szorosabb védelmi együttműködést tesz lehetővé”.
A Fehér Ház szerint Biden megerősítette az Egyesült Államok elkötelezettségét az 1960-ban Japán és az Egyesült Államok között létrejött biztonsági szerződés betartása mellett. Az amerikai elnök egyértelművé tette, hogy ez magában foglalja a Peking által magáénak vallott, ám japán fennhatóság alatt álló Tiaojü- (japánul Szenkaku-) szigetek kérdését is.
Biden és Kisida megvitatták a Covid-19-világjárvány megszüntetése érdekében tett erőfeszítéseiket, valamint gazdasági, kereskedelmi kérdésekről és az éghajlatváltozásról is tárgyaltak.
A találkozót megelőzően, csütörtökön Washington és Tokió közös nyilatkozatot adott ki, amelyben felszólították az atomsorompó-szerződés (NPT) részes feleit, hogy következő konferenciájukon próbáljanak meg “érdemi eredményt” elérni. “Japán és az Egyesült Államok elismeri az atomsorompó-szerződést, mint amely elengedhetetlen az atomfegyverek elterjedésének megakadályozásához és azok teljes felszámolásának eléréséhez” – áll a közleményben.
Amerikai sajtóinformációk szerint Kisida meghívta Bident, hogy tavasszal látogasson el Japánba, és az amerikai elnök elfogadta a meghívást.
The post Az Egyesült Államok és Japán fokozza az együttműködést appeared first on .