This is the Tuesday edition of our Brussels Briefing. To receive it every morning in your email in-box, sign up here.
The British EU referendum campaign is barely a week old and it already feels like a war of attrition. For outsiders watching from Brussels, one of the most peculiar clashes is around the question of whether a vote to leave the EU actually means Britain will leave. It turns on arcane EU law – Article 50 of the EU treaty, the so-called exit clause – but it is high-politics. Will voters see an exit as a dangerous gamble, or a gradual withdrawal to a safer place? “A country invokes Article 50 to start exit negotiations, which would seem the obvious first step after a leave vote. But there is nothing mandating London pull the Article 50 trigger immediately, and some have suggested using the Leave vote to try to get better terms without an Article 50 break. The argument will run and run because, as often in politics, both sides rest their case on a kernel of truth.
The idea of “vote Brexit for a better EU deal” comes from theVote Leave campaign and some prominent Brexiteers, including for a brief but dazzling moment Boris Johnson, the London mayor. David Cameron tried to nix the concept by saying the British people “would rightly expect” an Article 50 exit to start “straight away” after a leave vote. That would start a two-year clock ticking on exit talks, opening the risk of British membership and trade arrangements ending overnight if talks turn hostile. The British prime minister added that to imagine other EU countries would negotiate a new UK membership deal was “for the birds”. He won support on Monday by Emmanuel Macron, the French economy minister, who said the what-if game on future negotiations was “insane”.
You need a frames-capable browser to view this interactive graphic.A UK government paper on Monday followed up Mr Cameron’s salvo by explaining the divorce mechanics. Lots of uncertain scenarios are depicted – described by Mr Johnson as “baloney” – including a 10-year Brexit process subject to countless vetoes in Europe. But on Article 50, the paper just echoes Mr Cameron’s view of the public “expectation”. It did not say it must be invoked immediately. And nor did it say that Article 50 would cover every aspect of Brexit. Indeed it points out there would need to be a complex trade negotiation alongside and separate from the Article 50 divorce. (For the legal geeks, we have explained more in this annotated version of the Article 50.)
Read moreMárcius 21-én lesz tíz éve, hogy Kecskemétre érkeztek az első magyar Gripenek. Emlékezzünk a tesztegység jelvényével!
Zord
EU relations with Azerbaijan are governed by the EU-Azerbaijan Partnership and Cooperation Agreement signed in 1996 and entered into force in 1999.
Face à la crise migratoire, les états de l’Union européenne ne cessent pas de démontrer, une fois de plus, leur fragilité et la faiblesse et, surtout, l’absence totale de coopération. Coincé entre plusieurs décisions unilatérales, la résistance, et même le sens, de l’espace Schengen s’avèrent de plus en plus en péril.
Dans les dernières semaines, plusieurs pays de l’espace ont, en fait, réintroduit ou prolongé les contrôles aux frontières intérieures. Ces mesures ont même causé une montée des tensions entre les pays de l’Union, notamment entre la Grèce et l’Allemagne, d’un coté, et les pays les plus touchés par la question de la « route des Balkans » de l’autre, mais aussi entre la France et la Belgique, comme nous le verrons ci-après, les pays qui ont décidé de restaurer les contrôles à leurs frontières intérieures :
Mercredi 24 février les ministres de l’Intérieurs et des Affaires étrangères de l’Autriche et des pays des Balkans (Albanie, Bosnie, Bulgarie, Croatie, Monténégro, Macédoine, Serbie et Slovénie) se sont réunis à Vienne pour discuter de la gestion des flux migratoires. La réunion a causé du ressentiment en Grèce et même en Allemagne, qui ont accusé Vienne d’être la responsable d’une probable crise humanitaire, en empêchant les migrants présents en Grèce de rejoindre les autres pays européens.
Selon les ministres autrichiens des Affaires étrangers et de l’Intérieur, l’Autriche aurait préféré une solution commune mais, à défaut de ça « nous devons prendre des mesures nationales ».
Dans son rapport annuel, l’ONG Amnesty International a déclaré que « L ‘UE, qui compte plus de 500 millions d’habitants et qui constitue l’ensemble politique les plus riche de la planète, s’est singulièrement montrée incapable d’apporter une réponse cohérente, humaine et respectueuse des droits humains ». Le secrétariat de l’organisation a défini les politiques des pays de l’Union étant des politiques « honteuses ».
Francesca Rondine
Pour en savoir plus :
A politikai válság áthidalására és egy új európai biztonsági felépítmény létrehozására szólította fel a Nyugatot és Oroszországot Mihail Gorbacsov volt szovjet elnök, a glasznoszty és a peresztrojka atyja.
Gorbacsov a Novaja Gazeta című kormánykritikus orosz napilapban reményteljes fejleménynek nevezte a szíriai fegyvernyugvást és az iráni atomprogram körüli viták elcsitulását.
A szerdán 85. születésnapját ünneplő Nobel-békedíjas politikus szerint a világ csak szoros együttműködéssel menthető meg egy katasztrófától.
Gorbacsov az Egyesült Államokat tette felelőssé az amerikai-orosz kapcsolatok jelenlegi, aggasztó állapotáért. “Minden azzal kezdődött, hogy a Nyugat kikiáltotta magát a hidegháború győztesének” – vélte. Washington ma ki akarja építeni katonai jelenlétét Közép- és Kelet-Európában.
A volt szovjet elnök szerint a problémák forrása a két fél közti bizalom megrendülése. Gorbacsov szerint felesleges és lehetetlen Oroszország elszigetelése, hiszen szükség van rá a problémák megoldásához.
A politikus eközben “valódi demokrácia” felépítésére szólította fel a moszkvai vezetést. A tekintélyelvű kormányzási stílus gazdasági és politikai zsákutcába vezette az országot – vélekedett Gorbacsov.