Az euró bevezetése nem időszerű Csehországban - jelentette ki Andrej Babis cseh pénzügyminiszter csütörtökön Prágában a gazdasági kamara tanácskozásán.
A miniszter szerint nemcsak azért nem, mert az euró bevezetése után Csehországnak több milliárdot kellene befizetnie a válságalapokba, hanem főleg azért, mert az euróövezet jelenleg nem képes megbirkózni Görögország problémájával.
Az euró csehországi bevezetésének felgyorsítása érdekében Milos Zeman államfő, aki régóta támogatja a közös pénzt, vasárnapra tanácskozást hívott össze a Hradzsinba. A pénzügyminiszter mellett Bohuslav Sobotka miniszterelnök és Miroslav Singer, a cseh jegybank kormányzója kapott Zemantól meghívót a találkozóra.
"Az euróövezetbe való belépésünk utáni első négy évben 51 milliárd koronának megfelelő összeget kellene befizetnünk az alapokba és további 400 milliárd befizetését garantálni. Ebben az időszakban, amikor az euróövezet nem képes megoldani Görögországot, számunkra ez nem időszerű kérdés" - fogalmazott Babis a gazdasági kamara ülésén.
A jelenlegi hárompárti kormány programjában az euró bevezetése nem szerepel. Az euró gyors bevezetését a jegybank sem támogatja.
Szakértők szerint Csehország legkorábban 2020-ban vezetheti be az európai közös pénzt. Az esetleges csatlakozás dátumáról a 2017-es parlamenti választások után felálló kormánynak kellene döntést hoznia.
A cseh társadalom euró-ügyben megosztott. A legutóbbi felmérések szerint a megkérdezettek 69 százaléka ellenzi az euró bevezetését, míg 24 százalék támogatja.
Nem enyhülnek a kelet-ukrajnai szakadár erők támadásai a frontvonalnak ukrán hatóságok által ellenőrzött oldalán lévő települések ellen, csütörtökre virradó éjjel főként a Donyecktől nyugatra fekvő területet érték sűrűn tüzérségi csapások - közölte a kijevi hadműveleti parancsnokság.
A jelentés alapján a Donyecktől nem messze, délnyugatra fekvő Berezove falunál fegyveres összecsapás bontakozott ki ukrán katonák és szakadárok között.
A hadműveleti központ közleményében megerősítette, hogy egyre hevesebbek a támadások a másik szakadár megye székhelye, Luhanszk környékén is, ahol akna- és gránátvetőkkel, nagy kaliberű golyószórókkal, valamint kézi lőfegyverekkel nyitottak tüzet a szeparatista erők legalább öt ukrán ellenőrzésű településre, köztük Scsasztyára és Trjohizenkára.
A Luhanszk megyei kormányzói hivatal csütörtöki tájékoztatása szerint egy katona meghalt, egy másik pedig súlyosan megsebesült, amikor drótcsapdába akadtak, amely felrobbantott egy gránátot.
Olekszandr Motuzjanik, az ukrán elnöki hivatal hadműveleti ügyekben illetékes szóvivője csütörtökön az ukrán Ötös hírtelevíziónak nyilatkozva arról beszélt, hogy az utóbbi időben Luhanszknál jelentős mértékben felerősödtek a szakadár támadások. Ezt azzal magyarázta, hogy a szakadárok jelenleg vélhetően a frontvonal északi szakaszán "látnak perspektívát" a terjeszkedésre.
A tisztségviselő kijelentette: "megerősítettnek" tekinthető az az információ, hogy a Donyeck megyei Horlivka ellen szerdára virradóan végrehajtott tüzérségi támadást - amelynek civilek is áldozatául estek - szakadár erők hajtották végre.
"Nem ez az első eset, hogy a szakadárok olyan lakott területet lőnek, amely átmenetileg az ő ellenőrzésük alatt van" - tette hozzá. Szerinte ezt részben azért teszik, hogy utána a nyilvánosság előtt az ukrán fegyveres erőket vádolhassák meg a támadással, részben pedig azért, hogy megsemmisítsék az ottani infrastruktúrát, ami ürügyül szolgál Oroszországnak újabb úgynevezett humanitárius szállítmányokat küldésére Ukrajna szakadár területére. Kijev feltételezése szerint ezek az orosz segélyszállítmányok a harcoló szeparatista csoportokat látják el élelmiszerrel, fegyverrel, lőszerrel és egyéb utánpótlással.
Szerdán Eduard Baszurin, a donyecki szakadárok "védelmi minisztere" sajtótájékoztatót hívott össze, amelyen azt állította, hogy az ukrán fegyveres erők lőtték nehézfegyverekkel a frontvonal szakadár ellenőrzésű oldalán fekvő Horlivkát.
Több ukrán médium közölte csütörtökön a Reuters egyik helyszíni tudósítóra hivatkozó jelentését, amely szerint Oroszországban, az ukrán határtól mintegy 50 kilométerre létrehozott ideiglenes támaszponton jelentősen megnövekedett a haditechnikai eszközök és katonák száma. A tudósító látta a támaszponton a harckocsikat, a hordozható rakétavetőket és egyéb tüzérségi fegyvereket. A brit hírügynökség jelentése szerint márciusban, amikor utoljára jártak újságírók a bázison, még csak néhány tucatnyi hasonló fegyver volt, mostanra viszont legalább háromszor annyit halmoztak fel. A tudósító megjegyezte, hogy sok szállítóeszközről eltűntették az azonosító jeleket, mint ahogy a katonák is azonosítatlan egyenruhában voltak a támaszponton.
Öt futballklub hosszú ideig az utolsó élvonalbeli mérkőzését vívja majd a magyar labdarúgó-bajnokságban, az MLSZ fellebbviteli licencadó bizottsága ugyanis egyetlen olyan csapatnak sem kegyelmezett, amelynek első fokon elutasította a jövő évi kérelmét.
A fellebbezést kihagyó Győr mellett a Kecskemét, a Pécs, a Nyíregyháza, illetve az egyébként is kiesőhelyen végző Pápa sem kapott licencet. Ez azt jelenti, hogy az öt klub csak a harmadosztályban folytathatja, és kérdés, hogy onnan vezet-e még visszaút. Nehéz arra választ találni, hogy a klubok valóban gazdasági problémák, esetleg politikai csatározások miatt kerültek ilyen helyzetbe. De az biztos, hogy az összeesküvés-elméletek gyártói kiváló táptalajt kaptak: az MLSZ hetekkel korábban bejelentette, hogy a 2017/2018-as idénytől 12 csapatosra csökkentené az NB I.-et. És láss csodát, valóban 12 klub maradt, gyorsan teljesült a két és fél éves terv. Hogy meglegyen a kellő mérkőzésszám, a tervek szerint háromszor 11 fordulóból áll majd a bajnokság.
A kigolyózott klubok közül főleg a keleti fellegvárnak számító nyíregyháziak voltak bizakodóak, hiszen nem volt tartozásuk, és ezt papírokkal is igazolták, mindhiába. „Megdöbbenve fogadtuk a hírt, és méltánytalannak tartjuk. Nem adjuk fel, ha kell, a végsőkig elmegyünk” – mondta Révész Bálint tulajdonos. A klub azt állítja, hogy egyetlen fillérrel sem tartozik senkinek, időben kifizette egykori játékosát, Diego Balbinot-t is, és az erről szóló eredeti bizonylatot is bemutatta. Ez is kevés volt.
A Pécs előbb az MLSZ közleményét jelentette meg honlapján, majd felkerült egy Ennyit ér Magyarországon a munka! című anyag is, amelyben azonban csak egy nagy áthúzott nulla szerepel. A kecskemétiek azt írták, hogy értékelik a kialakult helyzetet, a jövővel kapcsolatos lehetőségekről, megoldásokról és tervekről ezt követően tájékoztatják a szurkolókat.
A mezőny pontos összetétele az első és másodosztály hétvégi fordulójában derül ki: a Pápán kívül a licenccel rendelkező Dunaújváros, Haladás, Honvéd hármasból egy csapat esik ki az NB II.-be (de miután a Honvéd otthon játszik a Pápával, és már egy pont is elég a bennmaradáshoz, inkább csak kétesélyes a kiesés elleni harc). Azaz jövőre így nézhet ki az élvonal: Videoton, Ferencváros, MTK, Debrecen, Paks, Újpest, Diósgyőr, Puskás Akadémia, Honvéd, Dunaújváros/Haladás, Vasas, Békéscsaba/Gyirmót.
Az elmúlt hétvégén eldőlt, hogy a Ferencváros lett az ezüstérmes, a csapat Somalia góljával 1:0-ra verte a Honvédot, ezzel kilenc év után először tudta legyőzni hazai bajnokin a kispestieket. A Fradi tíz éve szerepelt legutóbb ennyire jól, a 2004/2005-ös idényben szintén ezüstérmes volt. Az együttes az utolsó fordulóban a bajnok Videotont fogadja, azt a csapatot, amelyet a magyar kupa döntőjében nagyon simán, 4:0-ra legyőzött.
A fehérváriaknál sokan utoljára játszanak, hiszen várhatóan távozik Juan Calatayud, Sándor György, Juhász Roland és a zentai születésű gólkirály, Nemanja Nikolić is, és Joan Carillo edző sem marad, helyére várhatóan Bernard Casoni érkezik. A francia szakember játékosként sikeresebb volt, a 30-szoros válogatott középpályás az Olympique Marseille színeiben kétszer nyert francia bajnokságot (1991, 1992) és egyszer Bajnokok Ligáját (1993). Edzőként tizenhat év alatt tíz csapatnál dolgozott, irányított francia (Marseille, Cannes, Bastia, Évian, Auxerre) és tunéziai klubokat (Etoile du Sahel, Stade Tunisien, Club Africain), és rövid ideig volt örmény kapitány is. A mostani szezonban kis ideig a francia másodosztályban dolgozott, de miután a Valenciennes a kiesőzónába csúszott, menesztették.
Nem enyhülnek a kelet-ukrajnai szakadár erők támadásai a frontvonalnak ukrán hatóságok által ellenőrzött oldalán lévő települések ellen, csütörtökre virradó éjjel főként a Donyecktől nyugatra fekvő területet érték sűrűn tüzérségi csapások – közölte a kijevi hadműveleti parancsnokság.
A jelentés alapján a Donyecktől nem messze, délnyugatra fekvő Berezove falunál fegyveres összecsapás bontakozott ki ukrán katonák és szakadárok között.
A hadműveleti központ közleményében megerősítette, hogy egyre hevesebbek a támadások a másik szakadár megye székhelye, Luhanszk környékén is, ahol akna- és gránátvetőkkel, nagy kaliberű golyószórókkal, valamint kézi lőfegyverekkel nyitottak tüzet a szeparatista erők legalább öt ukrán ellenőrzésű településre, köztük Scsasztyára és Trjohizenkára.
A Luhanszk megyei kormányzói hivatal csütörtöki tájékoztatása szerint egy katona meghalt, egy másik pedig súlyosan megsebesült, amikor drótcsapdába akadtak, amely felrobbantott egy gránátot.
Olekszandr Motuzjanik, az ukrán elnöki hivatal hadműveleti ügyekben illetékes szóvivője csütörtökön az ukrán Ötös hírtelevíziónak nyilatkozva arról beszélt, hogy az utóbbi időben Luhanszknál jelentős mértékben felerősödtek a szakadár támadások. Ezt azzal magyarázta, hogy a szakadárok jelenleg vélhetően a frontvonal északi szakaszán “látnak perspektívát” a terjeszkedésre.
A tisztségviselő kijelentette: “megerősítettnek” tekinthető az az információ, hogy a Donyeck megyei Horlivka ellen szerdára virradóan végrehajtott tüzérségi támadást – amelynek civilek is áldozatául estek – szakadár erők hajtották végre.
“Nem ez az első eset, hogy a szakadárok olyan lakott területet lőnek, amely átmenetileg az ő ellenőrzésük alatt van” – tette hozzá. Szerinte ezt részben azért teszik, hogy utána a nyilvánosság előtt az ukrán fegyveres erőket vádolhassák meg a támadással, részben pedig azért, hogy megsemmisítsék az ottani infrastruktúrát, ami ürügyül szolgál Oroszországnak újabb úgynevezett humanitárius szállítmányokat küldésére Ukrajna szakadár területére. Kijev feltételezése szerint ezek az orosz segélyszállítmányok a harcoló szeparatista csoportokat látják el élelmiszerrel, fegyverrel, lőszerrel és egyéb utánpótlással.
Szerdán Eduard Baszurin, a donyecki szakadárok “védelmi minisztere” sajtótájékoztatót hívott össze, amelyen azt állította, hogy az ukrán fegyveres erők lőtték nehézfegyverekkel a frontvonal szakadár ellenőrzésű oldalán fekvő Horlivkát.
Több ukrán médium közölte csütörtökön a Reuters egyik helyszíni tudósítóra hivatkozó jelentését, amely szerint Oroszországban, az ukrán határtól mintegy 50 kilométerre létrehozott ideiglenes támaszponton jelentősen megnövekedett a haditechnikai eszközök és katonák száma. A tudósító látta a támaszponton a harckocsikat, a hordozható rakétavetőket és egyéb tüzérségi fegyvereket. A brit hírügynökség jelentése szerint márciusban, amikor utoljára jártak újságírók a bázison, még csak néhány tucatnyi hasonló fegyver volt, mostanra viszont legalább háromszor annyit halmoztak fel. A tudósító megjegyezte, hogy sok szállítóeszközről eltüntették az azonosító jeleket, mint ahogy a katonák is azonosítatlan egyenruhában voltak a támaszponton.
Hasmenésről akkor beszélünk, ha a székletek száma meghaladja a napi hármat és híg az állaga. A hasmenést kiváltó tényezők közül a leggyakoribb a bakteriális vagy vírusos fertőzés.
Hasmenést okozhatnak még bizonyos gombás vagy parazitás fertőzések, gyógyszerek (antibiotikumok, chinidin, digoxin, propranolol), bizonyos endokrin-betegségek (pajzsmirigy-túlműködés, Addison-kór), felszívódási zavarok a bélben, laktózérzékenység, a vékony és a vastagbél gyulladásos megbetegedései, a gyomor-bélrendszer daganatos betegségei, étkezési hibák (túl sok gyümölcs vagy zöldség fogyasztása, nehezen emészthető vagy nagy mennyiségű ételek fogyasztása) vagy a stressz.
Fertőzéses eredetű hasmenés esetén a fertőzés széklet útján terjed. Ezt viszont megelőzhetjük a megfelelő higiéniai szabályok betartása révén, mind az élelmiszer elkészítésére, tárolására, mind a testi higiénére vonatkozóan. Különösen a meleg időszakban fontos, hogy még fokozottabb figyelmet szenteljünk ezen szabályok betartására.
Az ételmérgezés szűkebb értelemben az ételben tenyésző baktériumok (stafilococcusok, clostridiumok, Bacillus cereus) által termelt toxin okozta kórképet jelent vagy enyhe lefolyású akkut ételmérgezést (Salmonella enterocolitis, illetve enterotoxin-termelő Escherichia coli, schigellák vagy vibriók). Az adenovírusok és a rotavírusok szintén hasonló tünetegyüttes kialakulásához vezetnek.
Általánosságban elmondható, hogy ételmérgezés gyanúja akkor merül fel, ha azonos ételt fogyasztók csoportosan betegednek meg, hánynak és, vagy hasmenésük van.
Mikor kell orvoshoz fordulni?
Ha 48 órán túl is fennáll a hasmenés; ha a láz meghaladja a 38.5 fokot; ha a széklet véres vagy fekete; ha a kiszáradás tünetei észlelhetők: cserepes ajkak, beesett szem, állandó szomjúságérzet; ha a hasmenés gyakran kiújul.
Csecsemőknél, gyerekeknél ne várjunk 48 órát, ők lényegesen érzékenyebbek a kiszáradásra.
Ha a folyadékvesztés meghaladja a 15 százalékot, a kiszáradás eszméletvesztést, majd halált okozhat. Ezért a hasmenés kezelése folyadék és elektrolitok beviteléből áll elsősorban, fontos a napi 2 liter folyadék fogyasztása, valamint könnyen emészthető étrend bevezetése. Alkalmazhatunk hasmenés elleni szereket enyhe és közepes hasmenés esetén, melyek csökkentik a székletek számát és folyékonyságát, megszüntetheti a gyakori, parancsoló székelési ingert. Ezek a készítmények nem alkalmazhatók viszont véres hasmenés, magas láz vagy szisztémás toxikus tünetek esetén.
A megyei önkormányzat ma megszavazta, hogy 3 lej 86 baniról 4 lej 9 banira növelje az Aquaserv szolgáltató a víz köbméterenkénti árát. Egy személy átlagosan 3 és fél köbméter vizet fogyaszt egy hónapban, így személyenként mintegy 80 banival fizetünk majd többet. Július 1-től egyébként a szennyvízdíj is nő, 10 százalékkal. Így 3 lej 14 baniról 3 lej 47 banira emelkedik a szolgáltatás ára. Jövőre egyébként újabb drágításra számíthatunk. Az Aquaserv 10 százalékkal emeli az ivóvíz árát és a szennyvízdíjat egyaránt.