Május 23-án, Beregszászban, a II. Rákóczi Ferenc Kárpátaljai Magyar Főiskola épületének Esztergom termében tartotta meg soros választmányi ülését a Kárpátaljai Magyar Kulturális Szövetség, amelyen az ukrajnai közigazgatási reform, az októberben esedékes önkormányzati választások, és a magyarországi segélyprogram megvitatása szerepelt napirenden, továbbá megválasztották a KMKSZ új kulturális titkárát. Szó volt még a Szövetség tervezett rendezvényeiről is, végül a Választmány nyilatkozatot fogadott el.
Dr. Brenzovics László, a KMKSZ elnöke, Ukrajna Legfelsőbb Tanácsának képviselője beszámolójában rámutatott: „A kárpátaljai magyarság történetének egyik legnehezebb szakaszát éli meg. Nagyon nehéz olyan országban élni, amely átalakuló-, formálódófélben van, geopolitikai törésponton, egy olyan válságban, amelyből rendkívül nehéz és hosszú lesz a kiút. Egy dolgot azonban le kell közösen szögeznünk: Mi szeretnénk megmaradni magyarnak Kárpátalján. Ahhoz pedig, hogy mint közösség megmaradjunk, meg kell tartanunk kollektív jogainkat. Mi támogatjuk ennek az országnak az európai integrációját, azokat a törekvéseket, amelyek Ukrajnában a jogállam megteremtésének, valamint a decentralizációnak az irányába hatnak. Szeretnénk, hogy ez az átalakulás megtörténjen oly módon, hogy figyelembe vegyék a kárpátaljai magyarság érdekeit.”
A KMKSZ elnöke felhívta a figyelmet arra, hogy Ukrajnában vannak olyan törekvések, amelyek nem egy demokratikus jogállam megteremtésének irányába hatnak. Ezért itt az ideje annak, hogy elmondjuk, mi a véleményünk a körülöttünk zajló folyamatokról, mit szeretnénk – hangsúlyozta, majd hozzáfűzte: „Nekünk támogatnunk kell azokat a politikai erőket, amelyek a béke megteremtésére törekednek, és egy olyan élhető országot akarnak létrehozni, ahol mi is megtalálhatjuk a saját helyünket.”
Az ukrajnai közigazgatási reformmal kapcsolatos tervezetekről Darcsi Karolina, a KMKSZ politikai titkára tájékoztatta a Választmányt. Bemutatta a járási közigazgatások által javasolt, részben a hatályos törvénynek és a kárpátaljai magyarság érdekeinek is ellentmondó tervezeteket, valamint a Rákóczi-főiskola Lehoczky Tivadar Kutatóintézete által kidolgozott koncepciókat, melyek egy magyar többségű, Beregszász központú járás létrehozását tekintik alapnak. Darcsi Karolina a reform lehetséges előnyei közé sorolta, hogy általa végbemehetne a decentralizáció, és a szubszidiaritás elvein alapuló, valódi helyi önkormányzatiság jöhetne létre, ahol a helyi közösségek valóban jogokat kapnának arra, hogy az ügyeiket maguk intézzék. A jelenlegi, felülről irányított közigazgatási hivatalokat megszüntetnék, jelentős hatásköröket, illetve forrásokat akarnak átcsoportosítani helyi szintekre. Hátrány, hogy ugyanúgy megmaradna a négyszintű közigazgatás, pusztán a közigazgatási egységek méretét szeretnék jelentősen növelni. Emiatt a kisebb települések el fogják veszíteni az adminisztratív önállóságukat, ami a leépülésükhöz vezethet. Elmondta továbbá, hogy a Lehoczky-intézet kutatói által kidolgozott tervezetek létjogosultságát megerősíti, hogy a 2015-ben az ukrán parlament által elfogadott, az önkormányzatok önkéntes egyesüléséről szóló törvénybe bekerült az is, hogy az átalakítások során figyelembe kívánják venni a különböző régiók etnikai, nyelvi, kulturális és egyéb sajátosságait. A tervezett magyar többségű járáshoz (povit) 114 település tartozna, amelyek 12–16 kistérségbe (hromadába) lehetnének besorolva, lakosságán belül kb. 70% lenne a magyarok aránya.
A Magyarországon beindult önkormányzati segélyprogramról Mester András, a KMKSZ gazdasági és önkormányzati titkára, Mezőgecse polgármestere számolt be. Elmondta, hogy a KMKSZ közösen a kárpátaljai történelmi egyházak, társadalmi és civil szervezetek képviselőivel létrehozott egy segélyezést koordináló bizottságot, melynek célja, hogy elősegítse az adományok arányos elosztását, az átfedések elkerülését. Kezdeményezték, hogy a magyar településeken is jöjjenek létre hasonló bizottságok annak érdekében, hogy minél szélesebb körben elfogadott döntések születhessenek az adományok elosztását illetően. A bizottság létrehozott egy adatbázist, amely segítségével átláthatóvá és koordinálhatóvá tehető a támogatási program.
Brenzovics László köszönetet mondott a magyar népnek a nehéz helyzetbe került kárpátaljai magyar közösség támogatásáért. Elmondta, az adományok Kárpátaljára juttatása egy spontán folyamat volt, amit megpróbálnak befolyásolni, de ez egyelőre alakulófélben van. A KMKSZ szeretné az elosztást minél igazságosabbá, és minden részletében az ukrán törvényeknek megfelelővé tenni. Ugyanakkor tisztában kell lenni azzal, hogy a kárpátaljai magyarságot nem lehet eltartani külföldi forrásokból, valójában ezeket a segélyeket oda kell irányítani, ahol a legnagyobb a rászorultság.
A KMKSZ elnöke beszélt az októberben esedékes önkormányzati választásokról, és az arra való felkészülésről is, majd a Választmány a Magyarországra áttelepült Kész Géza helyett a benei Molnár Lászlót választotta a KMKSZ kulturális titkárává. Molnár László megválasztását követően tájékoztatta a választmányt a szövetség tervezett rendezvényeiről.
Gulácsy Géza alelnök, a „KMKSZ” Jótékonysági Alapítvány igazgatója informálta a jelenlévőket az alapítvány eddigi és most induló programjairól. Elmondta, hogy a gördülékenyen futó programok mellett nehézségek is adódtak, a kapcsolattartási támogatások kifizetése leállt, ebben az évben erre a célra még nem kaptak egyetlen fillért sem az anyaországból.
Horkay Sámuel, a Beregszászi Járási Tanács KMKSZ-frakciójának vezetője kezdeményezte, hogy a Szövetség vezetői rendszeresen tanácskozzanak a különböző szintű önkormányzatokban tevékenykedő, a KMKSZ által delegált képviselőkkel. Brenzovics László erre ígéretet tett.
A magyarországi felsőoktatásba felvételiző kárpátaljai magyar fiatalok esélyeiről és a pontszámok átszámításának módjáról a Választmány tagjait Orosz Ildikó, a KMPSZ elnöke tájékoztatta, aki részletekbe menően magyarázta el, hogy a magyarországi felsőoktatási felvételi során a kárpátaljai magyar fiatalok nincsenek hátrányos helyzetben, inkább felül vannak értékelve anyaországi társaikhoz képest.
Ljubka Katalin, Magyarország Miniszterelnöksége Nemzetpolitikai Államtitkárságának osztályvezetője a pontátszámítás gyakorlata kapcsán hozzáfűzte: „Ez szakmai kérdés, amit több szinten kell egyeztetni, figyelembe véve a magyarországi előírásokat és elvárásokat is.” Majd emlékeztette a jelenlévőket arra, hogy több pozitív változás is volt ezen a területen az elmúlt időszakban.
Bacskai József ungvári magyar főkonzul arról tájékoztatta a KMKSZ Választmányát, hogy június 23-tól a schengeni vízumok kiadásának rendje változik. Ezentúl a kishatárforgalmi engedélyhez hasonlóan a vízumok is biometrikusak lesznek.
A KMKSZ Választmánya végül nyilatkozatot fogadott el, melyben elítélik az utóbbi időben Kárpátalján elszaporodott magyarellenes provokációkat, valamint a kisebbségi ügyekkel foglalkozó hivatal megszüntetését, és kiállnak az ukrajnai konfliktus békés rendezése mellett. A nyilatkozatban a KMKSZ vezetése felszólítja az illetékes hatóságokat, hogy a közigazgatási reform során a hatályos törvényeknek megfelelően, legyenek figyelemmel a térségek történelmi és etnikai sajátosságaira, kérik, hogy alakítsanak ki egy határ menti, a magyar települések többségét egyesítő járást, továbbá kezdeményezi, hogy az anyaországi támogatások célba juttatása érdekében a magyarlakta településeken állítsanak fel segélyezési koordinációs testületeket.
Badó Zsolt
„... én e tényben a nemzet halálát látom; s mert ezt látom, kötelességemnek tartom megtörni hallgatásomat; nem avégett, hogy vitatkozzam, hanem hogy Isten, a Haza s az utókor nevében esdekelve felszólítsalak... Ne vidd azon pontra a nemzetet, melyről többé jövőnek nem lehet mestere!”
(részlet Kossuth elhíresült Cassandra-leveléből)
Tizenkét, Ukrajna védelme közben elesett katonát avattak Munkács tiszteletbeli polgárává – tudatta a mukachevo.net hírportál május 28-án.
Lengyel Zoltán, Munkács polgármestere a Munkácsi Városi Tanács soros ülésén adta át a katonák hozzátartozóinak az erről szóló tanúsítványt.
A katonák névsora a következő: Stolcel Vilhelm, Belikov Vitalij, Kisz Robert, Novickij Viktor, Babics Olekszandr, Sztec Pavlo, Verbickij Szerhij, Zsuk Mikola, Kiszeljov Denisz, Hurtov Olekszij, Csornobaj Roman, Sztukal Oleh.
Kárpátalja.ma
Látszott, hogy egy kicsit izgultak, hiszen az emberek körbe állták a főteret és az összes szempár rájuk szegeződött. Talán még a közönség is izgult egy kicsit, de mindenképpen kíváncsian várta, hogy a ballagók közös tánca milyen is lesz, hiszen Szabadka talán még nem is látott ilyet. A párok elfoglalták helyüket, s amikor felcsendült a dal, az előre begyakorolt koreográfia szerint keringőzni kezdtek.
Vojislav Šešelj, a Szerb Radikális Párt elnökének még mindig nem kézbesítették a hágai törvényszék döntését, ugyanakkor a szerb végrehajtó hatalom sem szólította fel, hogy vissza kell térnie Hágába – legalábbis ezt állítja az SZRP elnöke.
Ha már a világhálóhoz nem kell nyomdafesték, vajon ott nyomdafestéket nem tűrő szövegek is megjelenhetnek? Mert valóban tapasztalhatjuk, hogy az internetes felületeken helyenként igencsak szabados megnyilvánulások látnak napvilágot, amelyek nyomtatott újságba vagy a rádióba és televízióba aligha kerülhetnének be. Az is igaz, hogy ezek leggyakrabban (elszabadult) kommentek, amelyek nem újságírótól, hanem az olvasótól származnak. Eszerint az olvasónak „mindent szabad”?