Horváth Anna, Kolozsvár alpolgármestere és Vákár István, a Kolozs megyei önkormányzat megbízott elnöke is aláírta azt a kérelmet, amellyel a többnyelvű városnévtáblák ügyében a polgármesteri hivatal ellen indított perhez csatlakoztak.
A világ egyik leghíresebb krimi írója, Sir Arthur Conan Doyle főként a Sherlock Holmes-történetek révén szerzett hírnevet. Azonban a brit szerző nem csupán kitalálta és lejegyezte a ravaszabbnál ravaszabb gyilkosságokat, hanem egy alkalommal maga is belekóstolt a detektívek munkájába, s kitartó munkája révén kiszabadított a börtönből egy 19 éven át ártatlanul ülő embert.
Conan Doyle számtalan érdekes hobbija közül a legizgalmasabb az volt, hogy az általa kitalált karakter, Holmes nyomkeresési technikáit a kortárs eseteken élesben is kipróbálta. A regényíró és a főhős közti határvonal elmosódása egy idős asszony, nevezetesen Marion Gilchrist meggyilkolása esetén pedig eredményre is vezetett.
A 82 éves, hajadon Lady Gilchrist Glasgow tehetős környékén, a West Princes Streeten lakott. 1908. december 21-én este hét óra körül valaki betört hozzá a lakásába, és agyonverte az asszonyt. A holttestet az ügyintéző körútjáról hazatérő szobalány, Helen Lambie az ebédlő padlóján fedezte fel, körülötte mindenfelé szétdobált papírokat, felforgatott bútorokat látott, s mint utóbb kiderült, az idős hölgy gyémántjai mind egy szálig eltűntek.
Nem volt nyoma erőszakos behatolásnak, így a rendőrség azt feltételezte, hogy ismerte a támadót, aki természetesen a szobalány érkezésekor már nem tartózkodott a helyszínen. A rendőrség öt napon belül találta meg a gyanúsítottat, egy Oscar Slater nevű piti csalót, aki egy zálogosnál igyekezett pénzre váltani egy gyémántbrosst, s azt tervezte, hogy az első hajóval Amerikába utazik. Slater Gilchrist közelében lakott, és a szobalány őt vélte felfedezni abban a férfiban, akit a gyilkosság estéjén látott az asszony lakásától futva távolodni.
Habár maga a bizonyíték hiányzott, Slatert előállították, s az ügye tárgyalásra került. A skót bíróság az emberölés vádjában bűnösnek találta, s 1909-ben halálra ítélte. A bírák megalapozatlan döntése hatalmas közfelháborodást okozott, s Slater ügyvédje végül aláírások gyűjtésével elérte, hogy az ítéletet életfogytiglanra változtassák.
Az újságcímlapokra kerülő, egyre nagyobb publicitást kapó ügy Sir Arthur Conan Doyle kíváncsiságát is felkeltette, aki a sherlocki módszerek segítségével felülvizsgálta az esetet. A kemény büntetés ellenére a vád érvelésében feltűnő ellentmondások és hiányosságok voltak. Mint kiderült, a gyémántok az elhunyt egyik barátnőjéé voltak, és a szóbeszéd szerint a szemtanúkon, köztük Helen Lambie szobalányon is, elég kendőzetlenül látszódott, hogy egy betanított szöveget mondtak el.
Conan Doyle új szemtanúkat keresett, további bizonyítékokat tárt fel, s 1912-ben Oscar Slater esete című értekezésében a közönség elé tárta új nyomozási eredményeit, amelyek azonban nem bizonyultak elegendőnek, hogy az eset újra tárgyalás alá kerüljön. Az író érdeklődése végül elveszett az ügy iránt.
Hét évvel később egy glasgow-i rendőr özvegye vette fel vele a kapcsolatot. Kiderült, hogy férjének, a megboldogult John Thompson Trench-nek bizonyítékai voltak arról, hogy a rendőrség bizonyítékokat tartott vissza a Gilchrist családon belüli gyanúsítottakat illetően, akik befolyásos személyeknek számítottak a századelőn. Az ügy végül ismét előtérbe került, s Conan Doyle régi és új bizonyítékai, valamint befolyása révén elérte, hogy 1927-ben a hatóságok újra megnyitották a Slater-eset aktáit, s az újratárgyalás során a 19 éven át ártatlanul ülő elítéltet felmentették. Marion Gilchrist valódi gyilkosának személye azonban máig ismeretlen.
Mintegy 20 vállalat eladását hirdette meg tegnap a Privatizációs Ügynökség. Név szerint a belgrádi Dragan Marković, a Mostogradnja, a kőolaj-finomító, továbbá a dolovói Dolovo, az újvidéki ZGOP, a bácsi Agrobačka, a resavicai Zastava metal, a gakovói Graničar és a mitrovicai Putevi vállalat élére keresnek új gazdát. Ugyancsak kalapács alá kerül a vučjei Porečje, a zombori Severtrans, a ljubovijai Duvan, a čačaki szerszámgyár, a bori teherszállító vállalat, az aleksandrovaci Armatura és a belgrádi lábbeligyár. Szintén magánosítás várható a kraljevói Magnohrom, a majdanpeki feldolgozóiari vállalat, a palánkai Majevica Holding, a leskovaci Neven és a belgrádi Partizanski put esetében is.
A Privatizációs Ügynökésg közleménye említi a szóban forgó válallatok kikiáltási árát is. Ezek szerint a Dragan Marković vállalat kezdő ára 9,36 millió euró, a Mostogradnja 1,56 millió, a kőolaj-finomító 5,27, a ZGOP 3,67, az Agrobačka 1,4, a Porečje 7,84, a szerszámgyár 3,6, az Armata 2,27, a lábbeligyár 3,43 millió euróért cserélhet gazdát. A Magnohrom kikiáltási ára 10,5 millió euró, a Nevené 2,39 millió euró, a Partizanski put vállalaté 266 157 euró, a Majevica Holdingé 2,64 millió euró, a feldolgozóipari vállalaté pedig 3,57 millió euró.
A területet kezelő Zetelaka-Libán Magán Erdőgondnokság úgy döntött, hogy a közeljövőben lehozzák a kopjafákat a tetőről, és amennyiben találnak egy megfelelő helyszínt, ott állítják fel újra az emlékoszlopokat, nyilatkozta a Hargita Népe napilapnak Fodor György erdőgondnok. Az intézkedést annak kapcsán jelentették be, hogy elkészült a Madarasi Hargita és Ördögtó Natura2000-es területek kezelési terve. A dokumentum 8 európai közösségi jelentőségű élőhelyet és madárvédelmi zónát jelöl ki, és különböző intézkedéseket fogalmaz meg a területek védelmére. A több mint 13 ezer hektárnyi védett területen a legtöbb problémát a motorizált sportok kedvelői okozzák, a nyáron terepjárókkal, télen hószánokkal közlekedő turisták sok kárt tesznek a természetben. A gondnokság próbálja mérsékelni a turisták által okozott zavarást a természetben, illetve a védett területen korlátozzák az építkezéseket is, hogy megőrizzék a természetes élőhelyeket.
Egyedülálló, 7. századi avar kori leletek kerültek elő a pécsi vásárból a közelmúltban – adta hírül a Pécsi Újság.hu hírportál szerdán.
Gábor Olivér pécsi régész a portálnak nyilatkozva azt mondta, az egyik lelet, egy ezüst berakásos szíjvég különlegességét az adja, hogy azon egy püspökalakot ábrázoltak.
Elmondása szerint a rómaiak ötödik században történt távozásával Baranyában megszűnt a szervezett egyházi jelenlét. Egy püspök arcképe a szíjvégen azt jelentheti a Janus Pannonius Múzeum régésze szerint, hogy – ha nem is mint a legmeghatározóbb vallás – de létezhetett valamilyen szervezett keresztény egyházi élet a Kárpát-medencében a VII. században is.
Méretes, feltételezhetően bizánci hajóra bukkantak a Fekete-tengerben egy mélységi kutatással foglalkozó orosz búvárklub tagjai. Roman Dunajev, a Rosztov-Dive nevű klub vezetője a Rosszijszkaja Gazeta című orosz napilapnak elmondta, hogy Szevasztopol térségében, 86 méteres mélységben találták meg a mintegy 125 méter hosszú hajót. Nem árulta el az értékes lelet pontos helyét, hogy az illegális kincsvadászok ne bukkanhassanak rá.
Az orosz kutatóbúvárok vezetője annyit azonban elmondott, hogy a feltételezésük szerint bizánci hajón több száz amforát és egyéb tárgyakat szállítottak, amelyekkel annak idején a görög városállamok kereskedtek. A Rosszijszkaja Gazeta az alább látható videofelvételt is közzétette, amelyen jól láthatóak a tenger mélyén fekvő amforák is.
A hajót vastag iszapréteg borítja, ezért is maradhatott meg eredeti állapotában. Egyes szakértők úgy vélik, hogy bizánciak építhették, mások szerint a Krím félszigeten az időszámítás előtti 2300-tól létező Boszporoszi Királyság területén készült. Azt se zárják ki, hogy a Nagy Sándor makedón uralkodó halálát követően létrejött Szeleukida Birodalomban építették a most fellelt hajót.
Viktor Lebegyinszkij történész szerint a 10-11. században készült tengeri közlekedési eszköz különleges, mert korának legnagyobb eddig fellelt példánya. Feltételezhetően egy másik hajóval ütközhetett, és emiatt süllyedt el. A régészek a kutatóbúvárok segítségével azt is meg szeretnék állapítani, hogy a másik hajó is ott fekszik-e a Fekete-tenger mélyén és hogy mikor történhetett az ütközés. A régészeti leletnek köszönhetően a szakemberek jobban megismerhetik az ókori kereskedelmi és kulturális kapcsolatok szervezését a Fekete-tenger régiójában, valamint a bizánci kereskedelmi hajózás működését.
Roman Dunajev azt reméli, hogy új fejezetet nyithatnak meg a Fekete-tenger északi részének történelmében. Június elején az orosz védelmi minisztérium és az orosz Földrajzi Társaság közös expedíciója is csatlakozik a kutatásokhoz. A Rosztov-Dive nevű búvárklubot 2002-ben hozták létre a második világháborúban elpusztult hajók felkutatására. A szervezet 2006 óta a Krímben is aktív kutatást végez – írta a Rosszijszkaja Gazeta orosz kormánylap.
Szerinte nagyobb összeget kellene folyósítani, akár 164 vagy 328 lejt is a rászoruló családok gyermekeinek, és nem kellett volna megduplázni a mostani 42 lejt az olyan családok esetében, akik nem szorulnak rá erre a pénzre. A kormányfő azt mondta, egy szegény család részére a 82 lej igen kevés, egy jómódú családban viszont a gyermekpénz nem számít fontos jövedelemnek. A gyermekpénz megkétszerezéséről múlt szerdán döntött a parlament. Victor Ponta akkor közölte, hogy a szociáldemokraták támogatták a liberálisok erre vonatkozó javaslatát, de megjegyezte, hogy a kezdeményezők nem nevesítették az erőforrásokat, amelyekből az évi 1,8 milliárd lejre becsült költségtételt fedeznék, ennyibe kerül ugyanis évente a gyermekpénz megduplázása. A gyermekpénz növelésére vonatkozó törvényt várhatóan június elsején hirdeti ki az államfő.
A tegnap közzétett brüsszeli tervezet alapján a következő 2 évben az EU tagállamai között 40 ezer menekültet kellene szétosztani, akik Szíriából és Eritreából érkeztek Olaszországba és Görögországba. A dokumentum alapján Románia 1023 menekültet fogadna be Olaszországból és további 682 menekültet Görögországból. Az EB emellett azt is javasolja, hogy a tagállamok fogadjanak be további 20 ezer menekültet, akik jelenleg Európán kívüli államokban élnek, de nemzetközi segítségre szorulnak. Ebből a csoportból Romániának 657 személyt kellene ellátnia. Az Európai Bizottság tervezetében az is szerepel, hogy a befogadó államok minden menekült után 6 000 eurót fognak kapni uniós forrásokból. A tervben résztvevő államoknak 50 millió eurós keretet hoztak létre erre a célra.
Victor Ponta miniszterelnök tegnap egy prishtinai székhelyű szerb televíziónak azt nyilatkozta, hogy Románia 2008-ban úgy döntött, hogy nem ismeri el az új államot, azóta viszont sok minden változott, és az ország újra fogja gondolni az álláspontját ebben a kérdésben. A miniszterelnök hozzátette, az egyik ok amiért Románia is változtatna korábbi álláspontján az az, hogy Koszóvó és Szerbia sikeres párbeszédet folytat. Koszóvó 2008-ban kiáltotta ki a függetlenségét Szerbiától. A szerbek elutasították ezt az elszakadást, mivel úgy értékelték, hogy a tartomány ezzel megsértette Szerbia területi integritását. Koszovót, mint új államot időközben a legtöbb európai ország elismerte. Ez alól csak 5 állam képez kivételt, köztük van Románia is.
A kormány tegnap elfogadott egy törvénytervezetet, amely szerint az új állami ügynökség az igazságügyi minisztérium alárendeltségében működne, és a feladata az lenne, hogy hatékonyabbá tegye a bűncselekményekből származó vagyonok elkobzását, és az államnak okozott károk megtérítését. Az MTI tudósítása szerint az állami ügynökség a 15 ezer eurónál nagyobb értékű vagyontárgyak raktározásával, illetve értékesítésével foglalkozik majd, emellett felügyeli a vádlottak zárolt számláit, és nyomon követi a kiszabott pénzbeli büntetések behajtását. Laura Codruta Kövesi, a DNA főügyésze korábban többször is hangsúlyozta, az igazságszolgáltatás csak akkor lehet igazán eredményes a korrupció elleni harcban, ha az elítélteket nemcsak börtönnel büntetik, hanem sikerül elkobozni tőlük a törvénytelenül megszerzett vagyont is. A DNA februári éves értekezletén elhangzott: ha be tudnák hajtani az elítéltektől a korrupciós ügyekben jogerősen elkobzott több mint 300 millió eurót, abból fedezni lehetne a romániai orvosok egyéves fizetését.
A helyi rendőrség közleménye szerint reggel 8 és délelőtt 10 óra között korlátozzák a forgalmat a Győzelem téren. A Marosvásárhelyi Orvosi és Gyógyszerészeti Egyetem katonaorvosi szak a 25 éves fennállását ünnepli, ez alkalomból tartanak megemlékezést a főtéren. A rendezvényen részt vesz Mircea Dușă védelmi miniszter is.
Kárpátaljai napok kezdődtek szerdán este a brüsszeli Balassi Intézetben.
Az intézetben “Kárpátalja kincsei” címmel kárpátaljai művészek műveiből nyílt kiállítás, s beregi szőttesek is megtekinthetők. A megnyitón a 2006-ban alakult Kokas Banda lépett fel népzenei és néptáncelőadással. Csütörtök este “Koszorú” címmel verses, zenés összeállítás nyújt betekintést Kárpátalja előadóművészetébe.
Bocskor Andrea, a Fidesz-KNDP kárpátaljai származású európai parlamenti képviselője a megnyitón elmondta: a cél a térség bemutatása. Kiemelte, hogy a nemzeti identitás mellett nagyon fontosak a hagyományok. A politikus felidézte, hogy a kárpátaljai magyarok a múlt században öt államban éltek, pedig sosem hagyták el szülőföldjüket. Bocskor Andrea emlékeztetett arra is, hogy Ukrajnában a magyarság ma is egy háborús konfliktus árnyékában és gazdasági nehézségek közepette kénytelen élni.
Nagy Zoltán, Magyarország belgiumi nagykövete említést tett arról, hogy a honfoglaláskor a magyarok Kárpátalján át érkeztek a Kárpát-medencébe, s hogy a térség sok közismert embert adott a világnak, többek között Munkácsy Mihályt.
“Láthatják, hogy a hagyomány és a tehetség tovább él” – hangoztatta a nagykövet, aki szintén emlékeztetett Ukrajna nehézségeire, majd kijelentette: “a magyar kormány Ukrajna mellett áll, és fontos számára a kárpátaljai magyarok biztonsága és boldogulása”.
Brenzovics László, a Kárpátaljai Magyar Kulturális Szövetség (KMKSZ) elnöke és az ukrán parlament képviselője rámutatott, hogy ő maga a Szovjetunióban, édesapja Csehszlovákiában, nagyapja pedig az Osztrák-Magyar Monarchiában jött a világra.
“Soha nem mozdultak ki Kárpátaljáról. Ilyen volt a mi huszadik századunk” – hangsúlyozta Brenzovics, aki szerint a kárpátaljai magyarság s a térség teljes lakossága történelmének egyik legnagyobb válságát éli át, amely jövőjét és létét is veszélyezteti.
“Mi szeretnénk megmaradni magyarnak Kárpátalján, mint magyar közösség, amely őrzi, fejleszti kultúráját” – tette világossá a KMKSZ vezetője. Brenzovics László egyúttal reményének adott hangot, hogy az ukrajnai konfliktus véget ér, béke lesz, és létrejön egy olyan európai állam, amelyben a kárpátaljai magyarság jogait tiszteletben tartják, a közösség megmaradhat és fejlődhet.
A megnyitót követően az MTI-nek adott nyilatkozatban Brenzovics László arra az álláspontra helyezkedett, hogy a kelet-ukrajnai konfliktusra fegyveres megoldás nem születhet, békére kell törekedni, ami mindig kompromisszumot jelent. A kárpátaljai magyar politikus elmondta: “nincs más út”, mint a minszki megállapodások végrehajtása. Brenzovics egyúttal úgy vélte, van esély arra, hogy a kárpátaljai magyarság jól járjon Ukrajna közigazgatásának átalakításával, mert a törvény szerint az etnikai, történelmi szempontokat is figyelembe kell venni.
Londoni pénzügyi elemzők szerint az áprilisi aktivitási adatok véget vetettek azoknak a reményeknek, hogy az orosz gazdaság már túljuthatott a recesszió mélypontján.
Az egyik legnagyobb londoni pénzügyi-gazdasági elemzőház, a Capital Economics felzárkózó piacokkal foglalkozó elemzői szerdai helyzetértékelésükben közölték: az általuk alkalmazott aktivitás- és növekedéskövető számítási modell (GDP tracker) azt valószínűsíti, hogy az orosz gazdaság teljesítménye a második negyedév elején akár 4 százalékkal is zuhanhatott éves összevetésben.
A ház e becsléshez figyelembe vette az orosz feldolgozószektor kibocsátásának 7,2 százalékos, és a kiskereskedelmi forgalom 9,8 százalékos éves összevetésű áprilisi visszaesését.
A cég szerint mindez azt jelenti, hogy az orosz recesszió egyelőre nemhogy nem enyhül, de egyre mélyül.
A Capital Economics londoni elemzői az idei év egészére az orosz hazai össztermék 5 százalékos zuhanását jósolják, és jövőre is csak 1,5 százalék körüli növekedéssel számolnak az orosz gazdaságban.
A ház szerint a belátható előrejelzési távlatra tekintve is mindössze 1 százalék körüli éves növekedési ütemek várhatók Oroszországban. Jóllehet a hazai kereslet valószínűleg élénkülni fog a 2015 utáni időszakban, ennek az élénkülésnek azonban korlátot szab, hogy az orosz folyómérleg-egyenlegnek folyamatosan többleteket kell elérnie a kitartóan folytatódó tőkekiáramlás ellensúlyozása végett – hangsúlyozzák a Capital Economics közgazdászai.
A cég szerint mindemellett – bár a teljes körű pénzügyi válságot sikerült elkerülni – a hitelkondíciók továbbra is rendkívül feszesek maradnak. A banki hitelkihelyezés már az év eleje óta csökken, a nem teljesítő kinnlevőségek aránya pedig növekszik, és ez a nehéz hitelezési környezet óhatatlanul visszafogja a fogyasztást és a beruházásokat.
Az ukrajnai válság és az olajárak zuhanása elterelte a figyelmet arról, hogy az orosz gazdaság növekedési teljesítménye már jóval e két fejlemény előtt meredeken gyengült. A strukturális korlátok – köztük a folyamatosan alacsony beruházási ráta – középtávon is a növekedés fő akadályai között lesznek. Tekintettel mindemellett a jelenlegi geopolitikai háttérre és a mind populistább retorikára, a jelek szerint most még annyi politikai akarat sincs az orosz kormányban a radikális reformokra, mint az ukrajnai konfliktus előtt – áll a Capital Economics szerdai tanulmányában.
Az orosz gazdaság kilátásaira más nagy londoni házak is komor prognózisokat tartanak érvényben, ráadásul van a Cityben olyan előrejelzés is, amely kétévi orosz recessziót valószínűsít.
Az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD) minap Londonban ismertetett új prognózisa szerint az orosz hazai össztermék az idén 4,5 százalékkal, 2016-ban 1,8 százalékkal csökken.
Az EBRD valamelyest javította az orosz gazdaság idei teljesítményére szóló becslését – a januárban összeállított előző EBRD-prognózisban mínusz 4,8 százalék szerepelt -, elsősorban a piacok stabilizálódására és az idei első negyedév megemelt költségvetési kiadásaira hivatkozva. Hangsúlyozta ugyanakkor, hogy a hosszú távú orosz növekedési kilátások továbbra is gyengék, és nehéz elképzelni jelentősebb fellendülést, ha nem ér véget az orosz gazdaság “lekapcsolódásának” folyamata a világgazdaság többi részéről, és ha továbbra sem lesznek jelentős szerkezeti reformok Oroszországban.
Az EBRD adatai szerint tavaly rekordértékű, nettó 154 milliárd dollárnyi tőkét vontak ki a befektetők Oroszországból.
Díjakat kapott a Béres Márta One Girl Show, európai minősítést a Desiré Central Station, valamint nemrég mutatták be Mariborban az Urbán András rendezésében készült Drakula című előadást. Az elismerések és a bemutató kapcsán Urbán András rendezőt, a Kosztolányi Dezső Színház igazgatóját kérdeztük:
34 első osztály indításáról szóló határozatot fogadott el a Munkácsi Városi Tanács végrehajtó bizottsága – adta hírül a mukachevo.net május 26-án.
Ezzel egy időben döntés született azoknak a jövendőbeli elsősöknek a felvételéről is a munkácsi iskolákba, akiknek a szülei május 22-ig kérvényezték gyermekük beiskolázását.
A bizottság tagjai az 5. osztályba, a gimnáziumok első osztályába való felvételikről is döntöttek.
A városi oktatásügyi hivatal tájékoztatása szerint a szülők kérvényeinek 78 százalékát már nyilvántartásba vették.
Kárpátalja.ma
2008-tól Ukrajna felsőoktatási intézményeibe kizárólag úgy lehet bejutni, ha külső független tesztelésen vesznek részt a felvételizők. A külső független tesztelés szabályai évről évre változtak.
2015-ben először a rendszer bevezetése óta minden érettségiző tanulónak kötelező volt részt venni az ukrán nyelv és irodalom külső független tesztelésen. Az ukrán nyelvből megszerzett jegy kerül be az érettségi bizonyítványba. Az érettségi bizonyítvány a továbbtanulás jogalapja. Ukrajnai továbbtanulás esetén a jelentkezők az ukrán nyelv és irodalom tesztvizsgán elért alap- vagy emelt szintű tanúsítvány pontszámával vehetnek részt, amennyiben megugrották a minimális ponthatárt. Ezzel az eljárással központosították az érettségit, de szétválasztották a felvételit és az érettségit: míg az érettségibe a tesztek nyelvi kérdéseinek eredménye kerül, úgy a felvételinél az irodalmi kérdések eredménye is beszámít.
Az ukrán nyelv és irodalom külső független tesztelés két szinten történt: az érettségizők alap- és emelt szintű tesztek között választhattak bejelentkezéskor. A továbbtanulók esetében a felsőoktatási intézmények felvételi szabályzata határozza meg, hogy alap- vagy emelt szintű teszt szükséges az adott szakra, és ennek eredménye hányadrészét képezi az elérhető maximális pontszámnak. A legtöbb ukrajnai felsőoktatási intézmény az alapszint küszöbének számító 100 pontban határozta meg a jelentkezéshez szükséges minimális ponthatárt.
A tanév folyamán a független tesztek értékelése is változott. Az Európában használt értékelési rendszerek ötvözetét vették alapul, és alsó ponthatárt (úgynevezett küszöböt) szabtak a felvételizők számára. Aki ezt eléri, az jelentkezhet a felsőoktatásba.
Az alapszint 58 feladatból állt, melyek teljesítéséért maximum 104 vizsgapontot kaphatott mindenki. Az emeltszint 74 feladatból állt, és maximum 136 vizsgapontot lehetett szerezni. A teszteken elért vizsgapontokat átvezették egy 100-tól 200 pontig terjedő skálára. A felvételizők ezzel az eredménnyel vehetnek részt a felsőoktatási intézmények felvételi kampányában Ukrajnában.
A külső független tesztelést értékelő munkacsoport a vizsga után a kitöltött teszteredmények alapján állapította meg, hogy mi a minimális átmenő pontszám. 2015-ben ezt 22 vizsgapontban állapították meg ukrán nyelv és irodalomból. Ez azt jelenti, hogy 22 vizsgapont esetén kapta meg a felvételiző a felsőoktatási továbbtanuláshoz szükséges 100 pontot, minden további vizsgapont ezt a pontszámot növelte. Minden felvételiző kapott plusz 5 pontot, mert a bizottság szerint öt kérdésre, a 29-33 közötti feladatsorokra nem lehetett egyértelmű választ adni, így az alapszint eléréséhez elegendő volt 17 vizsgapontot teljesíteni.
Az idén az ukrán nyelv és irodalom független tesztelésen elért eredmények alapján a teszt nyelvtani részén elért vizsgapontok egyben az érettségi jegyet is jelentik ukrán nyelvből, amit konvertáltak 1-től 12-ig terjedő skálára. Az érettségi esetén nem határoztak meg átmenő ponthatárt. Az ukrán eredménye így az érettségi átlagpontszámára hat ki, aminek részarányát a felvételi összpontszámban a felsőoktatási intézmények határozzák meg. Például a II. Rákóczi Ferenc Kárpátaljai Magyar Főiskola felvételi bizottsága a következőképpen döntött a pontszámításról: a független vizsgaközpontban tett ukrán alapszinten elért eredmény az összpontszám 20%-kát, a szaktárgyi vizsgaeredmény az 50%-kát, az intézmény által kijelölt harmadik tárgy a 20%-kát, az érettségi bizonyítvány átlaga pedig a 10%-át teszi ki.
A nyelvi kérdésekre kapott vizsgapontok alapján az alábbi táblázat szerint állították ki az osztályzatokat ukrán nyelvből, ami bekerül az érettségi bizonyítványba.
A vizsgapontok átszámítása az 1-től 12 pontig terjedő skálára az alábbi táblázat szerint történt:
Vizsgapont 1-12 skála Vizsgapont 1-12 skála Vizsgapont 1-12 skála Vizsgapont 1-12 skála 1 1 17 4 33 7 48 10 2 1 18 4 34 7 49 10 3 1 19 4 35 7 50 10 4 1 20 5 36 8 51 10 5 2 21 5 37 8 52 11 6 2 22 5 38 8 53 11 7 2 23 5 39 8 54 11 8 2 24 5 40 8 55 11 9 2 25 6 41 9 56 11 10 3 26 6 42 9 57 12 11 3 27 6 43 9 58 12 12 3 28 6 44 9 59 12 13 3 29 6 45 9 60 12 14 3 30 6 45 9 61 12 15 4 31 7 46 9 62 12 16 4 32 7 47 10 63 12
Az idei ukrán nyelv és irodalom tesztvizsgán 275 000 érettségiző vett részt. Ebből mindössze 14 tanuló dolgozatára adtak maximális vizsgapontot. Ők az alapszintet választották. Az emelt szinten egyetlen diák sem ért el maximális tesztpontot. 142 diák szerezte meg a maximális 200 pontot. Ez annak köszönhető, hogy az alapszinten nemcsak a maximális 104 vizsgapontra adtak 200 pontot, hanem már 102-re is. Emelt szinten 136 volt a maximum vizsgapont száma, de 132-től már mindenki 200 pontot kapott. A 142 diák közül, aki 200 pontot kapott, 127 tanuló az alap-, 15 pedig az emelt szintű feladatsort választotta.
A 275 000 résztvevőből 23 125 diák nem érte el az alsó ponthatárt.
Több érettségiző szabálytalanságot követett el, így munkájukat nem értékelték. Az oktatási minisztérium azonban engedélyezte, hogy a kihágást elkövető diákok az iskoláikban külön vizsgát tegyenek ukrán nyelvből annak érdekében, hogy ők is kapjanak érettségit. Erre a vizsgára a felvételi eljárás után augusztusban kerülhet sor.
A felvételi alappontszámot elértek számát iskolánként a hivatalos honlapok még nem közölték, június végére várható.
Az iskolák önkéntes adatszolgáltatása alapján az alábbi táblázatba összesítettük a kárpátaljai magyar iskolák eredményeit. Azt kérdeztünk az iskoláktól, hogy az érettségizők közül hányan érték el a felvételihez szükséges küszöböt, s így hányan vizsgázhatnak a szaktantárgyakból, amennyiben bejelentkeztek. A vegyes tannyelvű iskolák esetén az egyes intézmények nem adták meg külön a magyar tagozat eredményét.
A MAGYAR KÖZÉPISKOLÁK ADATAI ALAPJÁN TANULMÁNYAIKAT FELSŐOKTATÁSBAN FOLYTATHATJÁK Sorszám Iskola Érettségizők száma alapszint emeltszint Közülük továbbmehet felsőoktatásba % MEGJEGYZÉS Líceumok, gimnáziumok Técsői Magyar Tannyelvű Líceum 27 27 0 19 70 Péterfalvi Református Líceum 31 31 0 28 90 Karácsfalvai Sztojka Sándor Görög Katolikus Líceum 24 24 0 16 67 Beregszászi Bethlen GáborMagyar Gimnázium 47 47 0 31 66 Jánosi Mezőgazdasági Líceum 55 55 0 13 24 Nagyberegi Református Líceum 29 29 0 24 83 Munkácsi Szent István Líceum 10 10 0 5 50 Ungvári Magyar Tannyelvű Elemi Iskola és Gimnázium 19 19 0 19 100 Nagydobronyi Református Líceum 29 28 1 11 38 Összesen 271 270 1 166 61 Középiskolák Aknaszlatinai Bolyai János Középiskola 10 10 0 5 50 Técsői Hollósi Simon Középiskola 7 6 1 4 57 Viski Kölcsey Ferenc Középiskola 35 35 0 3 9 Nevetlenfalui Középiskola 33 32 1 1 3 Nagypaládi Móricz Zsigmond Középiskola 13 13 0 3 23 Csepei Középiskola 6 6 0 1 17 Feketeardói Középiskola 6 6 0 0 0 Péterfalvai Középiskola 24 24 0 6 25 Nagyszőlősi Perényi Zs. Középiskola 13 13 0 10 77 Salánki Középiskola 16 16 0 2 13 Tiszaújlaki Széchenyi I. Középiskola 19 19 0 3 16 Verbőci Középiskola 10 10 0 8 80 Bátyúi Középiskola 15 15 0 6 40 Beregszászi 3.Sz. Középiskola 23 22 1 13 57 Beregszászi 4. Sz. Kossuth Lajos Középiskola 43 43 0 3 7 informális forrás, mivel az intézmény nem szolgáltatott adatot Beregszászi 10.Sz. Középiskola 12 12 0 0 0 Gáti Középiskola 18 4 0 3 17 Jánosi Középiskola 14 14 0 1 7 Mezővári II. Rákóczi Ferenc Középiskola 15 15 0 2 13 Nagymuzsalyi Középiskola 25 25 0 6 24 az ukrán és magyar tagozaton együtt Nagyberegi Középiskola 24 23 1 7 29 Tiszacsomai Középiskola 16 16 0 0 0 Mezőkaszonyi Középiskola 26 26 0 6 23 Barkaszói Középiskola 24 24 0 4 17 Derceni Középiskola 36 36 0 8 22 Munkácsi II. Rákóczi Ferenc Középiskola (3.Sz.) 15 15 0 8 53 Ungvári Magyart Tannyelvű Középiskola 14 14 0 9 64 Sislóci Dobó István Középiskola 19 19 0 5 26 Nagydobronyi Középiskola 39 39 0 20 51 Kisdobronyi Középiskola 11 11 0 4 36 Csapi 2. Számú Középiskola 28 27 1 4 14 Eszenyi Középiskola 14 13 1 4 29 Szürtei Középiskola 14 14 0 8 57 Kisgejőci Oktatási és Nevelési Komplexum 12 12 0 5 42 Összesen 649 629 6 172 27
A táblázatban szereplők egy része, bár sikerült ukránból a vizsga, nem jelentkezett be további szakvizsgára, csupán a kötelező ukránra, így ők nem jelentkezhetnek főiskolára.
Az ukrán vizsgaeredményt országos felmérésnek is tekinthetjük. Vajon az illetékesek kielemzik-e az eredményeket, és levonják az előremutató következtetéseket? Vajon az illetékesek az országosan is nagyon gyenge eredmények alapján kielemzik-e az okokat, vagy csupán minden érintett az őszinte szembenézés helyett hárítani fog és bűnbakot keres a rögzült beidegződések szerint. Az oktatás többtényezős tevékenység, melyben a résztvevőknek meg van a saját helyük és felelősségük. Az eredmények alapján a minisztériumnak el kellene gondolkodni azon, hogy megfelelő-e a tanrend, a követelményrendszer, a tesztek szerkezete, nehézségi foka, az oktatás tartalma, folyamata, módszerei. Vajon a nyelvtanárok megteszik-e a javaslataikat a reális tantervek, követelményrendszer érdekében? Az oktatást irányítók az iskolák eredményei alapján levonják a megfelelő következtetéseket?
Hogyan hat ez az eredmény a magyarországi továbbtanulásra.
A jelentkezéseket kezelő Oktatási Hivatal a 2015. évi felvételi tájékoztató 6.1.1.1. pontja értelmében felvételi eljárás során a magyar középiskolai érettségi bizonyítvánnyal egyenértékűnek tekinti azt a külföldi középiskola elvégzését tanúsító és az adott országban felsőoktatási intézménybe történő jelentkezésre jogosító bizonyítványt, amelyet az 1997. április 11-én Lisszabonban aláírt Egyezményt ratifikáló országokban állítottak ki, ennek értelmében az Ukrajnában kiállított érettségi bizonyítványt is. A magyarországi felsőoktatási felvételi tájékoztató értelmében a felsőfokú képzésre való jelentkezés jogalapja az érettségi bizonyítvány megléte, tehát logikus, aki megkapja az ukrán érettségit, az benyújthatja jelentkezését, miután Magyarországon a felvételi pontszámítás nem csupán a független vizsgaközpontokban tett vizsgaeredmények alapján történik.
Az Oktatási Hivatal a felvételi eljárás során megvizsgálja, hogy az adott érettségi bizonyítvány tartalmazza-e azokat a tantárgyakat, amelyek a felvételi eljáráshoz szükségesek.
A magyarországi felvételi eljárás során a pontszámítás három összetevőből áll:
- érettségi pontok számítása;
- tanulmányi eredmények;
- többletpontok számítása.
Az érettségi pontok számítása során valamennyi szakhoz két kötelező érettségi tárgyat határoznak meg, amelyet ukrajnai végzősök esetében vagy az érettségi bizonyítványban található eredményekből számítanak, vagy a külső független tesztközpontban szerzett eredményből, vagy a Magyarországon tett közép- vagy emelt szintű érettségit. Ezek közül a jelentkező számára a legkedvezőbbet választják. Előbbi kettőt Magyarországon középszintű érettséginek ismerik el.
A tanulmányi pontok számítása során az alábbi tantárgyak utolsó két tanévben szerzett jegyeit számítják: magyar nyelv és irodalom, matematika, történelem, egy választott idegen nyelv és egy természettudományi tantárgy. A tanult idegen nyelv és természettudományi tárgyak közül a jelentkező számára legkedvezőbbeket veszik a pontszámítás alapjául. Ezen kívül a tanulmányi pontok eredményének másik komponense az érettségi jegyek átlaga.
Amennyiben a szakhoz kötelező két érettségi tantárgy eredményének kétszerese kedvezőbb összpontszámot jelent a tanuló számára, mint az érettségi és tanulmányi pontok összege, abban az esetben tanulmányi pontot nem számítanak a jelentkező számára.
Magyarországon egytől ötig terjedő skálán osztályoznak, ahol a 2-es az átmenő jegy. Érettségikor független bizottság előtt vizsgáznak, míg Kárpátalján belső érettségit tesznek. Így itthon a legtöbb tanuló eléri a 8 és 12 közötti érdemjegyet, nem jellemző, hogy 5 alatti jegyet adnának, különösen a tovább tanulni szándékozók esetében.
LTI
Május 17. és 23. között utolsó etapjához érkezett az ukrán női kézilabda Szuperliga. A nehéz körülmények között útjára indított pontvadászat zárófordulójára az elmúlt évek gyakorlatához hasonlóan most is Ungváron került sor. Habár a bajnoki cím megszerzésére elméletileg még három csapatnak volt esélye, de a 6. beutazásos forduló valójában csak az ezüstérem sorsáról volt hivatott dönteni.
Az első játéknapon a címvédő HC Kárpáti az utolsó előtti helyen szerénykedő DJUSZS21-CSZKA csapatát látta vendégül. A főként fiatalokból álló ungvári csapat az első félidőt 26:10-re megnyerve gyakorlatilag félóra alatt eldöntötte a mérkőzés sorsát. A második játékrészben meglévő előnyüket tovább növelve Borisz Petrovszkij tanítványai végül 47:24-re megnyerték a találkozót, aminek köszönhetően feljöttek a tabella második helyére. Másnap ismét egy fővárosi együttessel, a Brovarival mérte össze tudását megyeszékhelyünk csapata. A kárpátaljai játékosok alaposan bekezdtek a mérkőzés elején, olyan iramot diktáltak, amivel nem tudott mit kezdeni az ellenfél, így a szünetig sikerült 21:3-as előnyre szert tenniük Ezzel lehetőség nyílt arra, hogy a második félórában az utánpótlás játékosai is kipróbálják magukat a felnőtt mezőnyben. A fiatal ungvári lányok pedig nem vallottak szégyent, 15:11-re megnyerték a második félidőt, és ezzel 36:14-re a mérkőzést is. A játéknap legfontosabb eseményeként a Halicsanka a DJUSZS21-CSZKA legyőzésével bebiztosította bajnoki címét.
Május 19-én a REAL személyében már komolyabb feladat várt az ungvári lányokra, ugyanis Borisz Petrovszkij legénységének a negyedik helyért küzdő mikolajiviek ellen kellett pályára lépnie. A mérkőzés elején a vendég mikolajiviek még tudták tartani a lépést a címvédővel, ám az Ung-partiak szép fokozatosan elléptek ellenfelüktől, és a szünetig 15:7-es előnyre tettek szert.
A fordulást követően továbbra is a Kárpáti uralta a játékot, a hazaiak a játék minden elemében felülmúlták a végére már kissé fáradó vendégeket és így 32:15-re győzni tudtak. A szünnapot követően az egykor szebb napokat látott Szpartak volt a Kárpáti vendége. A két gárda összecsapásának első tíz perce kiegyenlített játékot hozott, szinte fej-fej mellett haladtak a csapatok. A szünetig hátralévő időben azonban fokozta az iramot a hazai gárda, amivel nem tudott mit kezdeni a fővárosi alakulat, így a félidő végére már 21:13 volt a házigazdák javára. A második félórában tovább is masszívan védekezett, és gyors lerohanásokból könnyed gólokat szerzett a Kárpáti, amely így 42:25-re diadalmaskodni tudott.
Az utolsó előtti játéknapon az egész forduló legfontosabb találkozója várt az Ung-parti együttesre, hiszen az ezüstéremért folytatott harcban közvetlen riválisával, a Dnyiprjankával csapott össze megyeszékhelyünk csapata. A rangadót a vendég herszoniak kezdték jobban, a Dnyiprjanka a mérkőzés elején 2-3 góllal meglépett a kissé idegesen kezdő Kárpátitól, azonban hála Borisz Petrovszkij időkéréseinek, a címvédő rendezni tudta sorait, és 9:9-nél előbb utolérte, majd a szünetig 19:14-re elhúzott ellenfelétől. A pihenőt követően tovább növelte előnyét a Kárpáti, amely kihasználva az ellenfél védelmének megingásait végül 34:23-ra megnyerte a találkozót, megszerezve ezzel az ezüstérmet. Az utolsó játéknapon a Kárpáti már nem lépett pályára, mivel a zapoizzsjaiak idő előtt hazautaztak.
A bajnokságot száz százalékos teljesítménnyel a Halicsanka nyerte meg a tőle nyolc ponttal lemaradó Kárpáti és a 12 egységgel kevesebbet gyűjtő Dnyiprjanka előtt.
Az első játéknap eredményei:
Ekonom-Unyiverszitet – Brovari 37:17
Ped-Unyiverszitet – Szpartak 29:36
Halicsanka – Zaporizzsja 52:22
Kárpáti – DJUSZS21-CSZKA 47:24
MOSVSZM-Real – Hmelynyicsanka 10:0
Szabadnapos a Dnyiprjanka
A második játéknap eredményei:
DJUSZS21-CSZKA – Halicsanka 11:54
Szpartak – Hmelynyicsanka 41:26
Brovari – Kárpáti 14:36
Dnyiprjanka – Ped-Unyiverszitet 38:22
MOSVSZM-Real – Ekonom-Unyiverszitet 36:22
Szabadnapos a Zaporizzsja
A harmadik játéknap eredményei:
Halicsanka – Brovari 35:13
Zaporizzsja – Ped-Unyiverszitet 21:45
Hmelynyicsanka – Dnyiprjanka 22:33
Ekonom-Unyiverszitet – Szpartak 28:41
Kárpáti – MOSVSZM-Real 35:15
Szabadnapos a DJUSZS21-CSZKA
A negyedik játéknap eredményei:
DJUSZS21-CSZKA – Ped-Unyiverszitet 30:38
Dnyiprjanka – Ekonom-Unyiverszitet 33:24
Szpartak – Kárpáti 25:42
MOSVSZM-Real – Halicsanka 23:32
Zaporizzsja – Hmelynyicsanka 0:10
Szabadnapos a Brovari
Az ötödik játéknap eredményei:
Ped-Unyiverszitet – Brovari 36:24
Hmelynyicsanka – DJUSZS21-CSZKA 36:34
Halicsanka – Szpartak 38:22
Kárpáti – Dnyiprjanka 34:23
Ekonom-Unyiverszitet – Zaporizzsja 10:0
Szabadnapos a MOSVSZM-Real
A hatodik játéknap eredményei:
Ped-Unyiverszitet – MOSVSZM-Real 32:45
Hmelynyicsanka – Brovari 39:28
Ekonom-Unyiverszitet – DJUSZS21-CSZKA 40:23
Dnyiprjanka – Halicsanka 23:38
Kárpáti – Zaporizzsja 10:0
Szabadnapos a Szpartak
Kárpátalja.ma