“Jelentések szerint Oleh Szencov egészségügyi állapota gyorsan romlik. Oroszországnak megfelelő ellátásban kell részesítenie az Emberi Jogok Európai Bíróságának július 25-i átmeneti rendelkezésével összhangban” – írta közleményében Federica Mogherini uniós kül- és biztonságpolitikai főképviselő szóvivője.
Az EU emellett felszólította Moszkvát a törvénytelenül őrizetbe vett ukrán állampolgárok mindegyikének haladéktalan szabadon bocsátására.
Szencovot 2014 májusában vették őrizetbe az Oroszország által Ukrajnától önkényesen elcsatolt Krím félszigeten, ahonnan Szibériába hurcolták. 2015 augusztusában terrorizmus vádjával húsz év fegyházbüntetésre ítélték. Szencov nem ismerte el bűnösségét. Kijev szerint koholt vádak alapján ítélték el.
A rendező május 14-én kezdett határidő nélküli éhségsztrájkot, követelve 64, Oroszországban szerinte politikai okokból bebörtönzött ukrán szabadon bocsátását. Saját magának nem kért szabadságot.
Süli János a 25. alkalommal megrendezett Szentlőrinci Gazdanapok elnevezésű mezőgazdasági szakvásár megnyitóján az épülő új atomerőművi blokkok szükségességét indokolva azt hangsúlyozta, hogy energetika nélkül nincs mezőgazdaság, öntözés, olcsó energia nélkül nincs tartósítóipar és nem lehet hűtőházakat működtetni.
A miniszter kitért rá, hogy az erőmű építésénél mintegy tízezer ember dolgozik majd, élelmezésüket a dél-dunántúli régióból szeretnék megoldani, a “rövid élelmiszerutak kialakítása” érdekében együttműködnek az agrárkamarával.
A lap szerint a tárgyalások egyik dokumentumából az derül ki, hogy Moszkva folytatni szeretné a hagyományos fegyverzetek korlátozásáról és az űrfegyverek betiltásáról szóló tárgyalásokat Washingtonnal. A Politico, egy neve elhallgatását kérő, a dokumentum fordítását végző amerikai kormányzati tanácsadótól kapta meg az angol változatot, de – mint állítja – módjában állt megtekinteni az eredeti cirill betűs példányt is.
Az eddig még nyilvánosságra nem került dokumentum a július 16-án Helsinkiben tartott csúcstalálkozó témáinak felsorolását tartalmazza, s erről a találkozó idején még Trump legközelebbi munkatársainak sem volt tudomásuk. Az orosz elnök a kétórás négyszemközti tárgyaláson nyújtotta át az amerikai elnöknek. Az orosz lista a Párbeszéd a fegyverzetkorlátozásról címet viseli.
A Politico “meglepően normálisnak” nevezte az orosz feljegyzésben foglaltakat, s azt szűrte le belőlük, hogy az orosz elnök eltökélt szándéka a nukleáris fegyvereket illető hagyományos együttműködés felújítása Moszkva és Washington között, valamint a tárgyalás a nukleáris egyezménynek kiterjesztéséről és a fegyverzetkorlátozásról, beleértve új korlátozások kimunkálását is. “Ezek a témák megszokottak voltak az orosz-amerikai párbeszédben évtizedeken keresztül, kivéve az utóbbi időszakot, amikor a Szíria és Ukrajna miatti növekvő feszültségek elhomályosították” – szögezte le a lap, hozzátéve, hogy e párbeszéd háttérbe szorulásához hozzájárult az is, hogy Washingtonban mindkét párt politikusai nehezményezik, hogy Donald Trump a sürgetés ellenére sem kíván szembeszállni Putyin cáfolatával, miszerint Moszkva nem avatkozott be a 2016-os amerikai elnökválasztási folyamatba.
“Ez (a dokumentum) arról szól, hogy ki akarunk kerülni a kutyaszorítóból, és tárgyalni akarunk az Egyesült Államokkal egy sor biztonságpolitikai kérdésről” – idézett a Politico egy szintén neve elhallgatását kérő tisztségviselőt.
A Fehér Ház nem kívánta kommentálni a lap információit, csupán annyit jegyzett meg, hogy az elnök nem kapott semmiféle írásos dokumentumot.
“Nem szeretném kommentálni a leendő szankciókról szóló szóbeszédeket, de egyet elmondhatok: ha valami olyasmi történik, mint a banki tevékenység vagy valamely deviza használatának betiltása, akkor az egyenesen gazdasági háború meghirdetéseként lesz majd értékelhető. És erre a háborúra elkerülhetetlenül szükség lesz majd reagálni – gazdasági módszerekkel, politikai módszerekkel, szükség esetén pedig egyéb módszerekkel is. Amerikai barátainknak ezt meg kell érteniük ” – fogalmazott Medvegyev.
A kormányfő álláspontja szerint a már életbe léptetett és nemrégiben meghirdetett szankciók célja Oroszország gazdasági erejének korlátozása, az ország “eltávolítása az erős konkurensek közül a nemzetközi mezőnyben”. Mint mondta, Moszkva az elmúlt száz év során, vagyis már a szovjet korszak óta folyamatos szankciós nyomás alatt élt. Elismerte, hogy a gazdasági büntetőintézkedések hatást gyakorolnak a gazdaság közérzetére és a devizaárfolyam mozgására is.
Medvegyev a “rosszhiszemű gazdasági verseny” példájaként említette azt, hogy az Egyesült Államok megpróbálja korlátozni az Európába szállított orosz gáz mennyiségét, mert a saját cseppfolyósított földgázának (LNG) eladásában érdekelt. Rámutatott, hogy Washington Kína ellen is protekcionista intézkedéseket vezetett be.
“Ez természetesen nem tetszik a kínaiaknak és senkinek sem tetszik, és a feladatunk az, hogy ellenálljunk ezeknek az intézkedéseknek” – fogalmazott Medvegyev.
Egy amerikai szenátorok által előkészített – az orosz Kommerszant című gazdasági lap által ismertetett – törvénytervezet blokkolná az orosz bankok dollártranzakcióit, megtiltaná az amerikai rezidensek számára az új orosz államadóssággal való műveleteket, és a terrorizmust támogató országnak minősítené Oroszországot.
“Kategorikusan elfogadhatatlannak tartjuk, hogy az újabb korlátozásokat – amelyeket változatlanul törvénytelennek ítélünk meg – összekössék a +salisburyi üggyel+. Ismételten a leghatározottabb módon elvetünk minden vádat az orosz állam részességére vonatkozóan azzal összefüggésben, ami Salisburyben történt” – hangsúlyozta a szóvivő.
Szergej Szkripal Nagy-Britanniában élő volt orosz-brit kettős ügynök és lánya március 4-én súlyos mérgezéssel került az angliai Salisbury városának kórházába. London a merénylettel az orosz vezetést gyanúsította meg, amit Moszkva visszautasított. A vádak és viszonvádak nyomán a két ország kölcsönösen kiutasított 23 diplomatát. Hasonló kölcsönös retorziók történtek Oroszország és más, Nagy-Britanniával szövetséges és vele szolidáris államok között is.
Június 30-án a Salisburytől 16 kilométerre fekvő Amesburyben eszméletlenül találtak rá egy 44 éves brit nőre és egy 45 éves férfira. A Scotland Yard közölte, hogy őket is Novicsok típusú katonai idegméreg-hatóanyaggal mérgezték meg, mint Szkripalékat. Szkripalék hosszas kezelés után távoztak a kórházból, de az amesburyi mérgezés egyik áldozata, Dawn Sturgess július 9-én elhunyt.
Peszkov pénteki bejelentése szerint “szó sem lehet arról”, hogy Oroszországnak köze lenne vegyi fegyver alkalmazásához. Mint mondta, Moszkvának nincsenek értesülései arról, hogy pontosan milyen hatóanyagot és hogyan vetettek be Nagy-Britanniában, mert London nem válaszolt arra az orosz javaslatra, hogy induljon közös vizsgálat az ügyben.
Peszkov “a nemzetközi ügyek kiszámíthatatlan szereplőjének” nevezte Washingtont, amelytől “bármire lehet számítani”. A szóvivő így válaszolt az arra lehetőségre vonatkozó kérdésre, hogy az Egyesült Államok megtilthatja repülőterein a leszállást az Aeroflot orosz légitársaság gépei számára.
Az amerikai kormányzat korábban közölte, hogy augusztus 22-től a Szkripal-ügy miatt – a washingtoni megfogalmazás szerint amiatt, hogy “az Oroszországi Föderáció vegyi vagy biológiai fegyvert alkalmazott, megsértve a nemzetközi jogot, és halálos vegyi vagy biológiai fegyvert használt saját állampolgárai ellen” – egy újabb szankciócsomagot készül bevezetni Oroszország ellen. Ezt 90 nappal később újabb gazdasági büntetőintézkedések követhetik majd annak függvényében, hogy Moszkva teljesíti-e a vele szemben Washington által támasztott feltételeket, vagyis ad-e biztosítékot arra, hogy többé nem alkalmaz vegyi fegyvert, és lehetővé teszi-e a területén az ENSZ-ellenőrzést.
Amerikai forrásokra hivatkozó orosz sajtóértesülések szerint az augusztus 22-re várható szankciók első körében az Egyesült Államok leállítaná az érzékeny, kettős rendeltetésű technológiák oroszországi exportját. Második körben – az élelmiszerek kivételével – szinte teljesen megszűnne a kétoldalú kereskedelem, az Aeroflotnak megtiltanák az amerikai berepülést, és csökkenne a diplomáciai kapcsolatok szintje is. Washington emellett korlátozásokat fontolgat az orosz államadóssággal kapcsolatos műveletekkel és orosz bankokkal szemben is.
Az előkészületen lévő amerikai szankciók hatására pénteken esett a rubel árfolyama, valamint több orosz nagyvállalat, így az Aeroflot részvényeinek árfolyama is.
Leonyid Szluckij, az orosz parlamenti alsóház külügyi bizottságának elnöke kilátásba helyezte, hogy az új amerikai gazdasági büntetőintézkedések esetén Oroszország ellenlépéseket tehet majd az ellenszankciókról meghozott új törvénye alapján. Hangsúlyozta: a “féktelen ruszofób hisztéria” jele, hogy Washington bizonyítékok híján kívánja szankciókkal sújtani Moszkvát a Szkripal-üggyel összefüggésben.
Marija Zaharova orosz külügyi szóvivő megerősítette, hogy Moszkva valóban ellenintézkedések kidolgozására készül a barátságtalan a várható amerikai lépések miatt.
“Az orosz fél többször is figyelmeztetett arra, hogy vele az erő pozíciójából beszélni értelmetlen és kilátástalan dolog” – mondta.
A szóvivő hangsúlyozta, hogy Washington tudatosan elfogadhatatlan feltételeket támaszt Moszkvával szemben a szankciók visszavonása érdekében, “és tudatosan halad a kétoldalú kapcsolatok további kiélezésének útján, amelyek gyakorlatilag amúgy is nullára csökkentek”.
A washingtoni orosz nagykövetség kedden közölte: azt javasolta az amerikai külügyminisztériumnak, hogy hozzák nyilvánosságra a Szkripal-ügyre való hivatkozással bevezetendő szankciókra vonatkozó levelezést, amire eddig nem kapott választ. A diplomáciai képviselet közölte, hogy továbbra is nyilvános vizsgálatot szorgalmaz a salisburyi incidens ügyében.
Oroszország egyébként tavaly szeptember 27-én jelentette be, hogy a Vegyifegyver-tilalmi Szervezet (OPCW) ellenőrzése alatt megsemmisítette az utolsó vegyi töltetét. A Rosszija 24 orosz hírtelevízió rámutatott, hogy ugyanezt az Egyesült Államok többszöri késedelem után csak 2023-ban fogja megtenni.
Beszédében az amerikai alelnök az Egyesült Államok konkrétan meg nem nevezett potenciális ellenségeinek tevékenységére hivatkozva kijelentette: “az Egyesült Államok ezen a téren növekvő fenyegetettséggel néz szembe”.
“Ez lesz az amerikai fölény következő és természetes lépése” – hangsúlyozta Pence.
Hozzátette: az önálló haderőnemként létrehozandó űrhaderő az amerikai haderő jelentős átszervezését igényli és kétpárti támogatással elfogadott pótlólagos erőforrásokra lesz hozzá szükség. Elismerve az új haderőnem kialakításával járó nehézségeket, az alelnök bejelentette: a Pentagonon (védelmi minisztériumon) belül az űrhadviselésért felelős helyettes államtitkári posztot hoznak létre, és a haderőnemet természetszerűleg új főparancsnokság irányítja majd. Az új helyettes államtitkár Pence szerint nem katona, hanem civil lesz, és már a kezdetektől felügyeli a haderőnem kiépítését.
Trump június közepén, az Országos Űrkutatási Tanács Fehér Házban tartott tanácskozásán rendelte el a Pentagonnak az űrhaderő létrehozását. Elnöki utasítást írt alá erről, amelyben így fogalmazott: a Pentagonnak “azonnali hatállyal meg kell indítania a világűrbe telepítendő haderő felállításához szükséges folyamatot”.
Az elnök akkor hangsúlyozta, hogy “nem elégséges a puszta amerikai jelenlét a világűrben, hanem amerikai dominanciára van szükség”.
Trump egyébként már korábban is jelezte, hogy szükségesnek tartaná egy új, immár a a hatodik haderőnem létrehozását, mint ahogyan a kongresszusban is időről-időre felmerült ez a téma. Amerikai lapértesülések szerint a Fehér Ház már az elnöki rendelet aláírása után egyeztetéseket kezdett a nemzetbiztonságért felelős vezetőkkel és – a The Washington Post információi szerint – 2018 végéig létre is hozzák az űrhaderő főparancsnokságát, amelynek vezetésével egy négycsillagos tábornokot bíznak meg. Június óta a Pentagonban is folynak az új haderőnem előkészítési munkálatai: szakembereket toboroznak elsősorban katonai területről, már kialakították a beszerzési irodát, amely a többi között műholdakat vásárol és gondoskodik az új technológiákról is.
Pence alelnök beszédének elhangzása után Trump Twitter-bejegyzést tett közzé “űrhaderő, előre!” szavakkal, és a képviselőház fegyveres erőkkel foglalkozó bizottságának két tagja is dicsérte a kezdeményezést. Mike Rogers, alabamai republikánus és Jim Cooper, Tennessee demokrata párti képviselője leszögezte: az űrhaderő létrehozása “biztonságosabb és erősebb Amerikát eredményez majd”. Közös közleményében a két politikus hangsúlyozta: “évek óta figyelmeztettünk arra, hogy szükség van űrvédelmünkre és hatékonyabb űrbeli rendszerek kifejlesztésére”.
A palesztin forrás szerint a támadás pillanatában senki sem tartózkodott az épületben. Az el-Majádín pánarab televíziós csatorna tájékoztatása szerint a sebesültek a központtal szomszédos házak lakói és járókelők.
Az izraeli tízes tévécsatorna híradása szerint a célba vett ötemeletes torony a Hamász állításával ellentétben nem kulturális központ, hanem a Gázai övezetet uraló radikális iszlamista Hamász szervezet belbiztonsági szervezetének az épülete volt.
A tévé katonai szakértői szerint két lépcsőben támadta az izraeli hadsereg: első lépésben egy csekély erejű rakétát lőtt rá, hogy figyelmeztesse az ott tartózkodókat a várható légicsapásra, majd néhány perc múlva mintegy tíz nagy erejű lövedéket lőttek az épületre. A Hamász vezetői az izraeli célzott kivégzésektől tartva illegalitásba vonultak, ezért is lehetett üres a megsemmisített épület.
Az izraeli szakértők szerint az efféle Hamász-központok lerombolásával a hadvezetés ott folytatja, ahol az ötven napig tartó 2014-es Erős szikla hadművelet végén, a negyvennyolcadik napon abbahagyta: legutóbb akkor hajtottak végre hasonló, jelentős légitámadást nagyobb gázai Hamász központok ellen.
A tévé szerint Benjámin Netanjahu izraeli kormányfő eredetileg délután négyre hívta össze a nemzetbiztonsági tanácsot, hogy megvitassa az Izrael és az övezet között legutóbb fellángolt erőszak nyomán kialakult helyzetet, de ezt két órával elhalasztotta, mert a tűzszüneti tárgyalásokon közvetítő egyiptomiak Hamásztól ígért válaszára várt.
Izrael a katonai szakértők szerint jelenleg felkészületlen egy újabb gázai háborúra.
A Hamász azt szeretné ráerőszakolni az izraeli hadseregre, hogy hatoljon be az övezetbe, szárazföldön indítson harcot, mert akkor hazai terepen esélye lenne katonákat foglyul ejteni, és ezzel engedményekre kényszerítheti Jeruzsálemet. Izrael viszont szeretné légi úton eldönteni a konfliktusnak ezt a “felvonását”. Várhatóan a közeli órákban dől el, hogy Izrael újabb hadműveletbe kezd-e, vagy újabb tűzszünet születik a felek között.
Csütörtökön az Erős szikla hadművelet óta először, a Gázától mintegy negyvenöt kilométerre lévő Beér-Seva városra is kilőttek egy Grad gyártmányú rakétát, amely a város mellett, lakatlan területen ért földet.
Az övezet szomszédságában élőket a polgári védelmi hatóságok felszólították, hogy az óvóhelyek közelében tartózkodjanak, mert folyamatosan, – csütörtök este a híradó órájában is – érkeztek újabb rakéták izraeli területre Gázából.
A Hamász állítása szerint az után kezdtek intenzív rakétázásba, hogy kedden életét vesztette a fegyveres szárnyuknak, az Izzaddín al-Kászem Brigádoknak két harcosa egy izraeli harckocsi támadásában.
Keresztes Imre főügyész azt írta, a 44 éves férfi július 25-én ittasan, bozótvágóval hadonászva életveszélyesen megfenyegetett egy rendőrt, aki élettársára az ebrendészeti előírások megsértése miatt bírságot szabott ki. A rendőr felszólította, hogy hagyja abba, majd gumibottal a karjára ütött. Mivel a férfi ezután is ellenállt, a rendőr testi kényszert alkalmazva megbilincselte – olvasható a közleményben.
A férfi az előállítás közben a rendőr zászlóst és a vele lévő rendőrhallgatókat kiabálva többször trágár szavakkal illette és fenyegette – tette hozzá a főügyész. Előállításakor a férfi panasszal élt a gyanúsítás és az őrizetbe vétel ellen, a Debreceni Járásbíróság viszont a bűnismétlés, valamint a szökés, elrejtőzés veszélye miatt elrendelte a letartóztatását.
A Szerencsi Járásbíróság felfegyverkezve elkövetett, hivatalos személy elleni erőszak bűntette és becsületsértés vétsége miatt négy év börtönbüntetésre ítélte a férfit, és a büntetés mértéke miatt fenntartotta a letartóztatását.
Szanka Ferenc közölte, a letartóztatásban lévő férfit a főügyészség több ember sérelmére, előre kitervelten elkövetett emberölés kísérletével és lőfegyverrel visszaélés bűntettével vádolja.
Az 53 éves vádlott évekkel korábban ismerte meg a későbbi sértettet, segített a bolgár állampolgárnak Ausztriába költözni, elhelyezkedni és kölcsön is adott neki. Mivel a pénzt nem kapta vissza, a viszonyuk megromlott. Amikor a vádlott megtudta, hogy a sértett hazaindul Bulgáriába, elhatározta, hogy megöli. Magához vette engedély nélkül tartott lőfegyverét és tavaly december 4-én Hegyeshalomra, az osztrák-magyar határra hajtott.
A sértett egy osztrák állampolgárságú munkatársával együtt érkezett a határra, majd továbbindult Röszke felé. Hajnalban megállt az M5-ös autópálya csengelei pihenőjénél, ahol leparkolt, majd utastársával együtt elaludt.
A vádlott is megállt a pihenőnél, sapkát, kesztyűt húzott, és bekopogott a sértett autójának vezető felőli oldalán. A bolgár férfi felriadt, felismerte őt, és megpróbált az autóval elmenekülni, a vádlott azonban ekkor lőtt: ötször az ismerősét, kétszer az utast találta el. Az egyik lövés a bolgár férfi szívébe hatolt, de még maradt annyi ereje, hogy az autót elindítsa és kihajtson a pihenőből. Száz-százötven méterrel arrébb, az autópálya leállósávjában megállt és meghalt. Utastársa életveszélyes sérüléseket szenvedett, de még időben tudott segítséget hívni, a kórházban pedig életmentő műtétet hajtottak végre rajta.
A vádlott elhajtott a helyszínről, másnap este a német, az osztrák és a magyar ügyészség – az európai ügyészi szerv, a Eurojust által összehangolt – munkájának eredményeképpen fogták el – ismertette a szóvivő.
Horváth László kifejtette, a Balaton az ország fürdőzésre alkalmas természetes vizeinek több mint felét teszi ki, a fulladásoknak viszont csak a tizede történt a tóban idén. Augusztus 8-áig öten fulladtak a Balatonba. Egyikük ittas volt, a többiek valamilyen betegség, rosszullét, öngyilkossági szándék miatt haltak meg.
A kapitány elmondta: rengetegen, nyaranta naponta 250-300 ezren fürdenek a Balatonban.
Beszámolója szerint tavaly augusztus 8-áig 124 kivonulással 326 ember életét mentették meg a vízi rendőrök, idén 147 kivonulással 290 emberen segítettek. Tavaly 15-en fulladtak vízbe augusztus 8-áig, idén öten, köszönhetően egyebek között a tavasszal indult, Mentőöv nevű felvilágosító programnak.
Elmondta: a biztonságra a rendőrség 27 és a szerződött partnerek 13 hajója ügyel. A biztonság másik két pillére a strandi vízi mentés a Magyar Vöröskereszt elsősegélypontjaival kiegészülve, valamint a viharjelzés, amely az Országos Meteorológiai Szolgálat előrejelzésein alapul – tette hozzá Horváth.
Mivel a felmérések szerint az emberek fele nem, vagy rosszul ismeri a viharjelzések jelentését, a rendőrkapitány felhívta figyelmet arra, hogy első fokú viharjelzés esetén percenként 45-ször villan fel a sárga fény, ilyenkor a parttól mindenhol csak ötszáz méterre szabad eltávolodni.
A másodfokú jelzés komolyabb viharra figyelmeztet. Ilyenkor a lámpák 90-szer villannak percenként, és tilos a vízbe menni – tette hozzá. Szólt arról is, hogy az elmúlt hetekben kifejezetten sokszor kellett a parton, vagy a vízben szem elől tévesztett gyerekeket megkeresniük; ez minden esetben sikerült.
Vigyázzon mindenki jobban az idősekre és a gyerekekre, betartva azt a szabályt, miszerint hat éven aluli, illetve úszni nem tudó 12 éven aluli gyerek csak felnőtt közvetlen felügyeletével fürödhet! – mondta Horváth. Baj esetén az általános, 112-es segélyhívó számot, illetve a balatoni vízi rendészet közvetlen számát, a 1817-et kell hívni.
Győrfi Pál a közleményben azt írta, a mentők előre kidolgozott mentési terv alapján dolgoznak, és a kilenc autó mellett szükség esetén a mentőszolgálat teljes háttérkapacitása rendelkezésre áll. Hangsúlyozta, a fesztivál egészségügyi biztosítása a lakosság mindennapi mentőellátását nem érinti, mert a szolgálat a pluszkapacitásával, a tartalék járműveivel és szabadnapos dolgozóival biztosítja az egyhetes rendezvényt.
A közlemény szerint a Sziget egészségügyi mentőbázisára érkező fiatalok egy első, az állapotuk súlyosságát felmérő betegvizsgálat után kerülnek az ellátóhelyre vagy szükség esetén mentővel a megfelelő kórházba. A fesztiválon a résztvevők egészségi állapotát figyelő önkéntesekből, úgynevezett helperekből álló elsősegélynyújtó rendszer is működik majd – tette hozzá.
Győrfi fontosnak nevezte, hogy a fesztiválozók is betartsanak néhány szabályt az egészségük érdekében. Például igyanak legalább három liter folyadékot, ne hagyjanak ki étkezést, védjék a fejüket a napsütéstől és vigyázzanak a körülöttük lévőkre is.
Fürcht Pál a közleményben azt írta, a helyi önkormányzati képviselőként is tevékenykedő budapesti ügyvéd 2017 nyarán egy öröklési szerződés ügyében az örököst fenyegetéssel arra kényszerítette, hogy az érintett budapesti ingatlan általa örökölt tulajdoni hányadát hatmillió forintért – a valós értéknél alacsonyabb árért – adásvételi szerződéssel ruházza át egy harmadik személyre.
A sértett a fenyegetés hatására aláírta az ingatlanrész eladásáról szóló adásvételi szerződést, a tulajdonjog átruházásért pénzt nem kapott. A szerződés szerinti tulajdonos tulajdonjogát – a sértett közbeavatkozása miatt – a földhivatalnál végül nem jegyezték be.
A budapesti nyomozó ügyészek 2017 decemberében házkutatást tartottak a vádlott lakásán, ahol kábítószert és annak fogyasztásához szükséges eszközöket is találtak. A vádirat szerint az ügyvéd 2017-ben rendszeresen kínált és adott át különböző – elsősorban speed, illetve Gina elnevezésű – kábítószereket az ismerőseinek – olvasható a közleményben.
A Budapesti Nyomozó Ügyészség a férfi ellen zsarolás, ügyvédi visszaélés, kábítószer-kereskedelem bűntette és más bűncselekmények miatt emelt vádat.
Mint az őrnagy felidézte: a HM tavaly indította el kadétprogramját. Ennek egyik pillére a bármely oktatási intézményben szabadon választható (régebben katonai alapismeretek idéntől) honvédelmi alapismeretek című tantárgy oktatása. A honvédelmi alapismeretek egy szabadon választható közismereti tantárgy, amelyet vagy pedagógiai végzettségű katonák, vagy a honvédség 120 órás továbbképzését elvégző tanárok oktatnak. Jelenleg mintegy hatvan intézményben lehet választani ezt a tárgyat, majd érettségit tenni belőle.
A kadétprogram másik pillére egy komplexebb, gyakorlatiasabb képzés. Az OKJ képzési palettájába 2017-ben került fel a honvéd kadét igazgatási ügykezelő szakma, elsőként a budapesti Than Károly és a szekszárdi Ady Endre középiskolában.
A kadétképzést idén három helyszínnel bővítették ki, ezek: a debreceni Kratochvil Károly honvéd középiskola, a várpalotai Faller Jenő, valamint a komáromi Kempelen Farkas középiskola.
Szabó kiemelte: a bővítést indokolja a honvédség utánpótlásigénye, de mint kiderült, a szülők és a gyerekek körében is népszerű ez a képzési forma. A Than Károly iskolában például tavaly 2-3-szoros, idén már 5-6 szoros volt a túljelentkezés a kadétképzésre.
Emiatt már most megkezdték az egyeztetést a szakgimnáziumok fenntartóival és a szakképzésért felelős Innovációs és Technológiai Minisztériummal, hogy a következő tanévekben milyen szakterületeken bővítik a kadétképzést. A tapasztalatok kiértékelése mellett a Zrínyi 2026 Honvédelmi és Haderőfejlesztési Programra tekintettel is felmérték, milyen szakemberekre van igénye a honvédségnek. Ennek nyomán már a 2020-2021-es tanévtől gépész, elektronikai és környezetvédelmi-környezetbiztonsági szakterületeken tervezik a kadétképzés bővítését, de speciális mechatronikai szakirányon is gondolkodnak.
A kadétprogram elsődleges célja a honvédelem népszerűsítése, valamint a tiszti és altiszti utánpótlás létszámának növelése. Szabó kiemelte: a kadétképzésben végzettek választhatják a honvédség hivatásos, szerződéses, tartalékos szolgálatát vagy a civil pályát is. Már végzésükkor elhelyezkedhetnek a honvédségnél közalkalmazottként, de tovább is tanulhatnak a szentendrei altiszti akadémián vagy más felsőfokú intézményben, köztük a Nemzeti Közszolgálati Egyetem honvédtiszti karán is.
Az őrnagy kiemelte: a szakgimnáziumi képzés a közelmúltban átalakult. A kadétképzésbe be vannak építve a gépjárművezetés elméleti órái, és már a tanulmányok alatt le lehet tenni a KRESZ- és az egészségügyi vizsgát is. Aki pedig tartalékos szolgálatot vállal, annak a gépjárművezetői tanfolyam díját sem kell kifizetnie. Megszerezhetik továbbá a számítógépes alapvizsgáról szóló ECDL bizonyítványt, valamint alap és szakmai anyaggal bővített angol nyelvű képzést is biztosítanak a diákoknak. Mindemellett katonai közelharcból is vizsgát tehetnek a tanulók – fejtette ki.
A HM főtisztje elmondta: nemcsak a gyerekek és a szülők, hanem az iskolák körében is egyre népszerűbb a kadétprogram. Idén öt helyre huszonkét intézmény jelentkezett, hogy szeretne csatlakozni a kadétképzéshez.
Balogh Zsolt nyugállományú alezredes, a Than Károly gimnázium kadétosztályának szaktanára, osztályfőnöke elmondta: a képzésnek megvan a katonai jellege, a diákok megtanulják például a honvédségi normákat. Emellett szakaszrendszerben tanulnak: egy 32 tagú osztály-szakaszban három raj van és mindegyiknek megvan a parancsnoka. Vannak szakmai napok, amikor – gyakorlóöltözetnek megfelelő – iskolai formaruhát hordanak a diákok. Speciális tantárgyaik is vannak, így például kéthetente lövészetre járnak, a mindennapos testnevelésen felül pedig katonai közelharcot és kézitusát is tanulnak.
Elmondta továbbá, hogy az elsősöknek minden évben – a gólyatáborokhoz hasonló – motivációs csapatépítő tábort, úgynevezett békatábort tartanak. Ezen felül a diákok nyaranta szakmai gyakorlatokon vesznek részt, olyankor többek között katonai járműveken utazhatnak, részt vehetnek vízi átkelésben, paintball-lövészeten is.
A szaktanár elmondta: a Than Károlyban – az ország egyik legnagyobb középiskolájában – az intézményi átlag 3,3-3,5 volt, a kadétosztályé viszont 4,1. Balogh szerint ez abból is adódik, hogy a katonai tárgyakat és az egész képzést nagyon szeretik a diákok. Sokan már a képzés elején azt mondják, hogy amint elérik a megfelelő életkort, jelentkeznek majd tartalékos katonának – tette hozzá.
Európa egyik legnagyobb fesztiválja rendőri szempontból is kiemelt feladat, ennek érdekében a BRFK folyamatosan elemzi és értékeli a hasonló hazai és külföldi rendezvények tapasztalatait – mondta el a helyszínen tartott szerdai sajtótájékoztatóján Budapest rendőrfőkapitánya.
Bucsek Gábor közölte: rendészeti, közlekedésrendészeti, bűnügyi, felderítői és bűnmegelőzési feladatokat egyaránt el kell látniuk; a terrorcselekmények elhárítására például kamerarendszert telepítettek és a gépkocsis behajtást akadályozó biztonsági elemeket építettek ki.
A közlekedésrendészeti intézkedések során a BRFK ügyel a környék lakóinak nyugalmára, igyekszik mozgásukat csak a lehető legkisebb mértékben igyekszik korlátozni, de úgy, hogy közben a vendégek minél gyorsabb ki- és bejutását is biztosítsák – ismertette.
A terrorcselekmények megakadályozása mellett kiemelt figyelmet fordítanak az erőszakos, a vagyon elleni, valamint a kábítószerrel kapcsolatos bűnesetek megelőzése. Több rendőr a kilétét fedve, akár a Szigetre beköltözve igyekszik megakadályozni a zseblopásokat, a sátrak fosztogatását – árulta el, hozzátéve: idén francia rendőrök is szolgálatot teljesítenek a Szigeten.
A rendőrök idén már kizárólag környezetkímélő, elektromos rollerekkel, robogókkal, kisautóval, illetve kerékpárokkal közlekednek a Sziget területén – hangoztatta.
Bucsek hangsúlyozta, hogy a BRFK jelentős paradigmaváltást hajtott végre, az elmúlt években “nyitott” a lakosság és a látogatók felé, idén pedig bűnmegelőzési pontot is nyitott.
A programhelyszínen többek között biztonságiöv-szimulátor, motoros szimulátor, kvízek, többnyelvű tájékoztató anyagok és pihenőpont várja a fesztiválozókat, de lesz karaoke is, a bűnmegelőzési ponton dolgozó rendőrök pedig a bűnesetek áldozatainak is segítséget tudnak nyújtani.
Salamon Lajos emlékeztetett arra, hogy a jogszabály szerint a jövő év elejétől a túlórákat már csak szabadidővel válthatnák meg a tűzoltók. Ez azonban a jelenleg is égető létszámhiány miatt a lakosság biztonságának, a tűz- és kárelhárítás hatékonyságának rovására menne – figyelmeztetett.
Közölte: az lehetne a megoldás, hogy a parlamenti ciklus végéig halasszák el az intézkedés végrehajtását, mert attól tartanak, az csak a jelenlegi minimális szolgálati létszám csökkentése mellett valósítható meg. Az intézkedés átlagosan 15 százalékos jövedelemcsökkenést jelentene az állománynál, ami gyengítené a pálya vonzerejét. Annál is inkább, mert jelenleg plusz ezer ember kellene a tűzoltóság zökkenőmentes működéséhez – fűzte hozzá Salamon Lajos.
Azt is kifogásolta, hogy az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság (OKF) annak ellenére nem egyeztet az életpályamodell megvalósításáról a szakszervezettel, hogy a Belügyminisztérium azt kérte, egyeztetett állásponttal érkezzenek a Belügyi Érdekegyeztető Tanács ülésére.
Vidó Attila, a HTFSZ alelnöke elmondta, az idén fordul elő először, hogy az OKF nem támogatja az immár 12 éve megszakítás nélkül megrendezett emlékezés napját. A Tűzoltókért Alapítvány rendezvényén a hivatásuk teljesítése közben életüket áldozó tűzoltókra emlékeznek szerdán, annak a napnak az évfordulóján, amelyen a budapesti műszaki egyetemen pusztító tűz oltása közben meghalt három kollégájuk.
Levélben kérték az OKF vezetését, hogy biztosítsanak áramellátást a megemlékezés megtartásához, illetve azt szerették volna, ha a tűzoltólaktanyákban 17 órakor megszólalnak a szirénák. Az OKF elutasította a kérést – mondta Vidó.
Bali Tamás ezredes, a bázis parancsnokhelyettese, a világbajnokság szervezőbizottságának elnökhelyettese a helyszínen tartott keddi sajtótájékoztatón elmondta: a versenyre harminckilenc ország csapata jelezte részvételi szándékát. További öt országból versenybírók érkeznek, így negyvennégy nemzet képviselőit várják Szolnokra.
A katonai ejtőernyős válogatott kapitánya Bánszki Tamás százados, az MH 59. Szentgyörgyi Dezső Repülőbázis ejtőernyős kiszolgáló csoportjának parancsnoka. Rajta kívül a csapat valamennyi tagja az MH 86. Szolnok Helikopter Bázison szolgál: Hirschler Gábor zászlós, Varga Tamás zászlós, Gál Szabolcs törzsőrmester, Horváth Ferenc őrvezető, Asztalos István önkéntes műveleti tartalékos zászlós.
Bali elmondta a legfontosabb a célba ugrás egyéni és csapatversenye, emellett pedig forma- és stílusugrásban is küzdenek majd a helyezésekért. Az egyéni összetett versenyt a célba ugrás és a stílusugrás alapján értékelik. A csapat összetett versenybe pedig a formaugrás is beleszámít.
A célba ugrásban az élmezőnyt a magyarok, az oroszok, a kínaiak és a fehéroroszok képviselik. Formaugrásban a katariak és a belgák a világvezetők, stílusugrásban pedig a németek és a franciák meghatározóak Bali szerint.
A verseny lebonyolítása a szlovén légierő két PC-6-os repülőgépével és az MH 86. Szolnok Helikopter Bázis két MI-17 szállítóhelikopterével történik. A gépek a szandaszőlősi repülőtérről szállnak fel.
A rendezvény megnyitója pénteken 9 órakor kezdődik a Hild terén, 13 órától pedig indul a verseny a bemelegítő ugrásokkal a szolnoki helikopter bázison és a szolnok-szandaszőlősi sportrepülőtéren, ahol a versenyszámokat bármely érdeklődő díjtalanul látogathatja. A tényleges verseny 11-én kezdődik 8.30-tól és augusztus 19-én este 19 óráig tart. A szandaszőlősi helyszínen található a célba ugró verseny számára felállított földetérési pont.
A világbajnokság záró és díjátadó ünnepsége augusztus 20-án 14.30-tól, Kelet-Közép-Európa egyedülálló repüléstörténeti kiállítóhelyén, a szolnoki RepTárban lesz.
A sajtóanyag szerint a világbajnokság helyszínének kiválasztásában meghatározó volt az a sikersorozat, amelynek eredményeként a Magyar Honvédség ejtőernyős válogatott tagjait a világ legjobbjai közt tartják számon. Hosszú évek óta dobogós helyezéseket érnek el minden versenyen, 2016-ban pedig Oroszországban a magyar ejtőernyőzés történetének első világbajnoki aranyérmét is megszerezték. Az ejtőernyősök a 2017-es évet is jól zárták: a németországi Warendorfban megrendezett katonai vb-n bronzérmet nyertek, a montenegrói Európa-bajnokságon negyedik helyen végeztek.
Magyarország korábban az 1974-es szolnoki és 1996-os békéscsabai civil ejtőernyős vb után rendezheti 2018-ban a katonai ejtőernyős vb-t.
Tájékoztatása szerint az Európai Bizottság kedden jóváhagyta Málta belépését, kevesebb, mint egy héttel azután, hogy Hollandia esetében is így járt el.
Vera Jourová uniós igazságügyi biztos üdvözölte a lépést, mondván, minél több tagország csatlakozik, annál hatékonyabb lesz az ügyészi hivatal működése. Emellett pedig ismételten felszólította az eddig kimaradó államokat a csalás- és korrupcióellenes szervezethez való csatlakozásra. A hivatalnak, amelynek megalakítására először 2000-ben tettek javaslatot, legkésőbb 2021 elején meg kell kezdenie működését. A főügyészt és az európai ügyészeket 2019-ben fogják várhatóan kinevezni.
Magyarország nem vesz részt az együttműködésben, a kormányzati álláspont szerint jelenleg is megvannak azok az intézmények, amelyek eljárhatnak az EU pénzügyi érdekeit sértő bűncselekményekkel szemben, és egy új hivatal létrehozása ezen jól működő szervezetek meggyengítésével járna.
Magyarország mellett még Lengyelország és Svédország jelezte, hogy ebben a formájában nem támogatja az ügyészség létrehozását, Dánia, Írország, valamint a jövőre várhatóan kilépő Egyesült Királyság pedig egyébként sem vesz részt a bel- és igazságügyi együttműködésnek ezen a területén.
Daniel Reist az sda svájci hírügynökségnek elmondta: egyes utak megolvadt felülete nem bírná elviselni az 57 tonnás harci járműveket, lánctalpaik felszakíthatják az út borítását.
Emellett a katonák számára fizikailag megterhelő tevékenységeket is a reggeli és az esti órákra ütemezték át, és a tiszteknek utasításba adták, hogy biztosítsanak minden katonának pihenőidőt és gondoskodjanak beosztottjaik folyadékbeviteléről.
Vasárnap mérték idén a legmagasabb hőmérsékletet Svájcban; a ország délnyugati részén 36,2 Celsius-fok volt, és a héten várhatóan ez a rekord is megdől.
A mentőszolgálat kiemelte: a hőség elsősorban az időseket, a szív- és érrendszeri betegségben szenvedőket, a kisgyermekeket, továbbá azokat veszélyezteti, akiknek valamilyen súlyos, krónikus alapbetegségük van. Azt ajánlják, hogy aki teheti, a nagyobb megterhelést jelentő tennivalókat a kora reggeli vagy a késő délutáni időszakra időzítse.
A hőség elleni védekezésben fontos a megfelelő folyadékpótlás, de lehetőleg nem cukros üdítőitalt, hanem ásványvizet vagy teát érdemes fogyasztani – írták, kiemelve: gondoskodni kell a gyermekek, idősek, betegek folyadékpótlásáról is. A hőség idején könnyű, szellős ruházat ajánlott, de az is fontos, hogy az ember fejét ne érje tartós, közvetlen napsütés, egyrészt az erős UV-sugárzás, másrészt a napszúrás veszélye miatt.
Kitértek arra is, hogy ájulásos rosszullét esetén legjobb, ha hűvös, árnyékos helyen lefektetik a segítségre szorulót, hiszen így az átmeneti vérkeringési zavar hamar rendeződhet. Kiemelték továbbá, hogy a nagy melegben romlik az autóvezetők koncentrációkészsége, hosszabb a reakcióidő, nagyobb a balesetveszély.
Az Országos Meteorológiai Szolgálat hétfő reggel azt közölte: az év eddigi legmelegebb hete jön. Az országban egyre több helyen 35 fok közelében alakulnak a maximumok.
A szélsőséges iszlamista környezetben nevelt gyermekek “nem elhanyagolható fenyegetettségi potenciált” jelentenek, és vannak arra utaló jelek, hogy körükben a többi gyerekhez képest “gyorsabban, korábban és nagyobb valószínűséggel” történik meg a radikalizálódás.
Ezeket a gyerekeket olyan világkép alapján nevelik, amelyben az erőszak elfogadottnak, és valamennyi idegen csoport alávalónak számít- idézett a nemzetbiztonsági szolgálat jelentéséből a Berliner Morgenpost című lap.
Hans-Georg Maassen, a BfV elnökea fővárosi lapnak elmondta, hogy a “dzsihadista szocializáció” – a szélsőséges iszlamizmus tanain alapuló neveltetés – “aggasztó”, és a következő évek egyik alkotmányvédelmi kihívása.
Maassen tavaly több előadásában beszélt arról, hogy az Iszlám Állam nevű terrorszervezethez (IÁ) csatlakozott német harcosok a dzsihadisták elleni műveletek miatt igyekeznek hazajuttatni családjukat a Közel-Keletről. Ez nehéz feladat elé állítja a szolgálatot, mert az IÁ “agymosásán” nevelkedett gyermekek és fiatalok is érkezhetnek Németországba, és kialakulhat egy “új dzsihadista nemzedék” – emelte ki a BfV vezetője.
Azonban a Berliner Morgenpostban idézett elemzés szerint nemcsak az IÁ szíriai vagy iraki területeit megjárt családokban nevelt gyermekek válhatnak veszélyessé, hanem azok is, akik nem hagyták el Németországot.
A BfV becslése szerint a két típust együttvéve több száz gyerek és fiatal felnőtt élhet szélsőséges iszlamista családban Németországban.
Az ifjú dzsihadista generáció megjelenésének veszélye miatt felerősödött a politikai vita arról, hogy a nemzetbiztonsági szolgálatok hány éves kortól vehetnek valakit megfigyelés alá. A szövetségi kormány 2016-ban 16 évről 14 évre szállította le a korhatárt, de a bajor kormány a 14 év alattiak megfigyelését is engedélyezi a tartományi alkotmányvédelmi hivatalnak, Észak-Rajna-Vesztfália tartomány kormánya pedig a bajor minta átvételét mérlegeli – áll a Berliner Morgenpost beszámolójában.