A közleményben jelezték, hogy Palkovics László technológiai és ipari miniszter meghívására tett látogatást szombaton délelőtt Csák János kulturális és innovációs miniszter és Szalay-Bobrovniczky Kristóf honvédelmi miniszter Magyarország legkiválóbb kutatás-fejlesztési infrastruktúrájánál, Európa legnagyobb és a világ egyik legkorszerűbb járműipari tesztpályájánál, Zalaegerszegen.
Idézték Palkovicsot, aki elmondta, hogy ez nemcsak járműipari tesztpálya, hanem a világ egyik leginkább fejlődő innovációs ökoszisztémája is. A kormány célkitűzése az volt, hogy a tesztpályával a magyar autóipar működését támogassuk, azonban a tesztpálya más technikai területeket is vonzani kezdett. Megjelentek egyetemek, kutatók, két nemzetközi cég már építi a saját kutatóintézetét, és itt épül a Rheinmetall új gyára is – fogalmazott a tárcavezető.
Szalay-Bobrovniczky a látogatás során kitért arra, hogy a haderőfejlesztés nagyon fontos része az eszközök köré épülő tudás. A Rheinmetall leendő harcjármű-gyárépülete előtt hozzátette, hogy kiemelt jelentőségűek a haderőfejlesztésben a Zalazone-os tapasztalatok, az itteni tudás és technológia.
Csák azt emelte ki, hogy Zalaegerszegen létrejött egy olyan innovációs környezet, ahol egyetemek, magáncégek, állami fejlesztők és kutatóintézetek működnek együtt. Hangsúlyozta: az újításokból, kutatási eredményekből létrejöhetnek, vagy fejlődhetnek olyan magyar cégek, amelyek ki tudnak lépni a nemzetközi piacra is, vagy itthon beszállítóként az autóiparban és más iparágakban nagyobb szerepre tudnak szert tenni.
The post HM: kiemelt cél, hogy Magyarország Közép-Európa meghatározó védelmi ipari központjává váljon appeared first on .
Bakondi György elmondta: a határvadászok első 5-600 emberből álló csoportja már a rendőrökkel közösen járőrözik, ahol megszerzik azokat a gyakorlati tapasztalatokat, hogy hatékony, hatásos és törvényes eljárásokat folytassanak a határon. Rajtuk kívül több száz új jelentkező kiképzése kezdődött meg – tette hozzá.
A határvadászok szolgálatba állásával fokozatosan megkezdődhet a honvédség erőinek kivonása a határőrizeti feladatokból, akik így a NATO-val közös gyakorlatokon vagy az ukrán határszakasz biztosításában tudnak részt venni. Bakondi bízik abban, hogy az új olasz kormány határozott lépései fékezni fogják az illegális bevándorlást, valamint szólt a decemberi EU-csúcsról is. Kiemelte: a háborúnak és az elhibázott szankciós politikának is súlyos következményei vannak a migrációval kapcsolatban is.
Ezek közé sorolta, hogy számos afrikai országba nem jut el a korábban rendelkezésre álló ukrán és orosz búza, így százezrek, milliók indulhatnak útnak az éhínség elől menekülve. Másrészt az embercsempész bandák és a menekültek is könnyebben juthatnak fegyverhez, valamint az illegális bevándorlók számának növekedése – az elmúlt év hasonló időszakához mért százezer körüli helyett számuk már meghaladta a 235 ezret – miatt a terroristák megjelenése is veszélyt jelent.
Bakondi szerint a tömeges illegális bevándorlást megállítani műszaki akadályrendszer nélkül nem lehet.
Orbán Viktor június végén jelentette be a parlamentben, hogy a rendőrségen belül egy új határvédelmi szervezetet állítanak fel. Első ütemben 2200 határvadászt terveztek toborozni, a második ütemben egészül ki a létszám 4000-re.
The post Lassan halad a határvadászok toborzása appeared first on .
Annalena Baerbock, a soros elnök Németország külügyminisztere a kétnapos tanácskozás után tartott tájékoztatóján kiemelte, hogy az országcsoport egységesen elítéli az ukrajnai polgári infrastruktúra ellen rakétákkal és önmegsemmisítő drónokkal mért orosz csapásokat. Mint mondta, a Hetek külön “koordinációs mechanizmust” szerveznek az ukrán lakosság energia- és vízellátását szolgáló “kritikus infrastruktúrában okozott károk elhárítására, a helyreállításra és védelmére”.
Rámutatott, hogy a 2022-es német soros elnökséget szinte teljes egészében az Ukrajna elleni orosz támadó háború határozta meg, így már jelentős rutinjuk van az újabb és újabb válsághelyzetek kezelésében. Most éppen “téli csomagokat” állítanak össze Ukrajnának, bennük a többi között lakókonténerekkel és áramfejlesztő berendezésekkel – mondta a német diplomácia vezetője.
A tanácskozást azért tartották Münsterben, mert az Észak-Rajna-Vesztfália tartománybeli város volt az Európa jelentős részét földig romboló harmincéves háborút lezáró 1648-as vesztfáliai béke kidolgozásának egyik fő helyszíne. A vesztfáliai békerendszer “a modern nemzetközi jog egyik születésének tekinthető, itt tárgyaltak először egy jelentős békeszerződésben olyan alapvető fogalmakról, mint az államok egyenlősége és szuverenitása” – húzta alá Baerbock még a tanácskozást megnyitó sajtónyilatkozatában, hozzátéve, hogy meg kell őrizni a vesztfáliai béke örökségét.
A találkozó végére kiderült, hogy a helyszínéül választott városházi nagyteremből – ahol 1648-ban aláírták a békerendszert megalapozó szerződések egyikét – a szervezők egy keresztet áthelyeztek az épület egy másik helyiségbe. Ezzel kapcsolatban Baerbock tájékoztatóján kérdésre válaszolva aláhúzta, hogy ez a terem konferenciaberendezésével foglalkozó stáb “sajnálatos” lépése, amely azonban “nem tudatos döntés volt, és végképp nem politikai”.
A Hetek külügyminiszterei az ukrajnai háború mellett egy sor további témát, köztük az iszlám vezetés elleni iráni tiltakozó mozgalom ügyét is felölelő tanácskozásuk eredményeit összefoglaló nyilatkozatban hangsúlyozták, hogy “tántoríthatatlanul” kiállnak Ukrajna mellett, és változatlanul megadnak minden lehetséges “pénzügyi, humanitárius, védelmi, politikai, technikai és jogi” segítséget az orosz támadás ellen védekező országnak.
Azt is kiemelték, hogy “elfogadhatatlan Oroszország felelőtlen nukleáris retorikája”, és “súlyos következményekkel járna, ha Oroszország “vegyi, biológiai vagy nukleáris fegyvereket” vetne be. Ezzel kapcsolatban Baerbock elmondta: a Hetek “fontos jelzésnek” tartják, hogy Kína is elítéli a fenyegetőzést az atomfegyverek bevetésével.
A G7 csoport informális egyeztető fórumként működik, az Egyesült Államokat, Franciaországot, Japánt, Kanadát, Nagy-Britanniát, Németországot és Olaszországot, valamint az Európai Uniót mint nemzetek feletti intézményt fogja össze. A fórum 1975 óta működik, és 1998-ban tagjai közé fogadta Oroszországot, így átalakult G8 csoporttá. Azért működik mégis G7 csoportként, mert Oroszország tagságát 2014-ben a Krím félsziget nemzetközi jogot sértő bekebelezése miatt felfüggesztették.
The post Orosz agresszió: összefognak a G7 csoport tagjai az ukrajnai infrastruktúra védelmében appeared first on .
Az akciót a 66 éves Andrew Leak követte el. A támadásban a belügyminisztériumi intézmény két alkalmazottja könnyebben megsérült. Leak, aki a dél-angliai High Wycombe városában élt, szemtanúk beszámolói szerint két vagy három Molotov-koktélt dobott múlt vasárnap a bevándorlási és menedékjogi ügyeket intéző központ épületére az angliai kikötővárosban.
A támadó egy fehér SEAT gépkocsival érkezett a helyszínre, majd miután az épületre hajította a házilagos gyújtóeszközöket, egy közeli üzemanyagtöltő állomásra hajtott tovább, ahol öngyilkosságot követett el. Az épületben keletkezett kisebb tüzet a tűzoltók néhány perc alatt eloltották.
Az ügy kivizsgálásának irányítását már a hét elején átvette a Scotland Yard terrorelhárító szolgálatának délkelet-angliai ügyosztálya, bár az incidenst, amelyben az elkövető kezdetleges gyújtóeszközöket használt, a hatóságok akkor még nem minősítették terrorcselekménynek.
Szombaton azonban Tim Jacques, a terrorelhárítás országos koordinátora bejelentette: az eddig összegyűjtött bizonyítékok alapján megállapítható, hogy az elkövetőt – jóllehet az incidensnek “elmekórtani vonatkozásai” is voltak – elsősorban szélsőséges ideológiák vezérelték cselekedete végrehajtásában, és ez már megfelel azoknak a kritériumoknak, amelyek alapján egy adott merényletet terrorcselekménynek lehet nyilvánítani.
Nagy-Britanniába évente több tízezren próbálnak illegálisan átjutni a kontinensről a La Manche csatornán át, többnyire embercsempészek által szervezett csoportokban, amelyek gumicsónakokkal kelnek útra, és az átkelési kísérlet közben elfogottak jelentős részének ügyét a doveri menekültügyi központban intézik.
The post Terrorista indíttatású volt a doveri menekültközpont elleni támadás appeared first on .
A férfi öt embert szállásolt el különböző – esetenként közművesítés nélküli – ingatlanjaiban és a sértettek szociális helyzetét, némelyikük alkoholfüggőségét vagy mentális állapotát kihasználva kizsákmányolta őket. A sértettek feladata volt az ingatlanok körüli munkák elvégzése, valamint állatgondozás, akár napi 10-12 órában. Munkájukért cserébe a vádlott általában némi pénzt és kevés ételt adott – ismertették.
Egyiküket rábírta arra is, hogy közműtartozással terhelt ingatlanát írassa a vádlott lányára, ezzel elkerülve azt, hogy a sértett által örökölt bankhitel miatt az ingatlanra jelzálogot jegyezzenek be. A vádlott valódi célja azonban az ingatlan megszerzése volt, amelyet később felújíttatott, majd haszonnal eladott – közölték.
A vádlott a ítélet kihirdetése közben rosszul lett, ezért mentőt hívtak hozzá, így a határozathirdetés további részén már nem volt jelen – jelezték.
A büntetés kiszabásakor a bíróság enyhítő körülményként vette figyelembe az időmúlást és a vádlott egészségi állapotát, ugyanakkor súlyosító körülmény volt egyebek mellett a büntetett előélete. Az ítélet nem jogerős.
The post Öt évre ítéltek egy férfit emberkereskedelem miatt appeared first on .
Az Andrzej Duda lengyel elnök, valamint Mariusz Blaszczak kormányfőhelyettes, nemzetvédelmi miniszter részvételével megtartott ceremónia a gdanski Szent Brigitta-bazilikában bemutatott szentmisével kezdődött, a tíz hős maradványait ezt követően gyászmenetben vitték a lengyel nemzeti zászlókkal díszített óvárosból a Westerplattéra.
A katonai temetőben mondott beszédében Duda kiemelte: a korábban tömegsírban elhantolt katonák családjai csak most vehetnek búcsút hozzátartozóiktól egy ünnepi, katolikus szertartás keretében. 1989 előtt a kommunista hatalom a Westerplatte esetében is igyekezett meghamisítani a történelmet, a háború után a tömegsír közelében felállított keresztet eltávolították, és a helyén szovjet tankot helyeztek el- idézte fel a múlt eseményeit a lengyel elnök.
Hangsúlyozta: a félsziget 1939-es védelme a jó védelmében vívott harc jelképe, a lengyelek számára egyben a nagy hősiesség jelképe is.
A félszigeten októberben létesült katonai temető annak az emlékhelynek a része, amelynek központja az 1939-es lengyel védőharcokról szóló, mintegy nyolcezer négyzetméter területű westerplattei múzeum lesz. Az intézmény, amelyet a tervek szerint 2027-ben nyitnak meg, gdanski Második Világháború Múzeuma részlegeként fog működni.
A Westerplatte-félszigeten dördültek el 1939. szeptember 1-jén a második világháború első ágyúlövései, amikor a német Schleswig-Holstein cirkáló lőni kezdte a félszigeten lévő lengyel katonai raktárt. A lengyel helyőrség mintegy 210 katonája egy hétig ellenállt a német támadásnak, amelyet az ellenséges légierő bombázói is támogattak. A harcok során elesett lengyelek pontos létszáma máig ismeretlen, különböző források 15-20 katonáról beszélnek, akiknek többségét egy tömegsírban hantolták el.
The post Örök nyugalomra helyezték a Westerplatte tíz lengyel hősét appeared first on .
“Információ érkezett arról, hogy az orosz hadsereg rakéták tárolására és karbantartására használja a kurszki atomerőmű és a kapcsolódó vállalkozások területét. Az elmúlt hetekben az orosz fegyveres erők rakétákat szállítottak az Sz-300-as rendszerekhez a Kurszkatomenergoremont vállalat földalatti hangárjaiba, amelyek a kurszki területen lévő Ivanyino falu közelében helyezkednek el. Október végén több, ismeretlen rakományú, iráni gépkocsirendszámú civil teherautó érkezését is észlelték ezeknél a hangároknál” – írta a katonai hírszerzés.
Ukrán hírszerzési tisztviselők nem zárják ki, hogy a létesítményt – amely közvetlenül a Kurszki atomerőmű, Kurcsatov városa mellett van -, az orosz fegyveres erők katonai célokra használják, rakétafegyverek és iráni drónok lőszereinek titkos elhelyezésére és karbantartására. “Nem kizárt az iráni ballisztikus rakéták jelenléte ezekben a földalatti tárolókban” – tette hozzá a hírszerzés.
A védelmi tárca illetékesei úgy vélik, hogy a közölt információkat az érintett nemzetközi szervezetek, elsősorban a Nemzetközi Atomenergia-ügynökségnek (NAÜ) képviselőinek alaposan ellenőrizniük kellene.
Olekszandr Sztaruh, Zaporizzsja megye kormányzója arról tájékoztatott, hogy péntekre virradóan az orosz erők Sz-300-as rakétákkal csapást mértek a régió központja, Zaporizzsja körzelében fekvő teleülésekre. Megsérült egy gázvezeték, és tűz ütött ki, amit a tűzoltók eloltottak. Az előzetes adatok szerint személyi sérülés nem történt.
Szerhij Hajdaj Luhanszk megyei kormányzó azt írta, hogy az orosz csapatok a régióban Szvatove és Kreminna településeknél próbálják áttörni az ukrán erők védelmét. Szavai szerint a térség “tele van” orosz katonák holttesteivel, mert a megszállók nem viszik el magukkal halottjaikat. Az Ukrajinszka Pravda hírportál emlékeztetett arra, hogy Hajdaj október 28-án arról számolt be, hogy az ukrán erők gyakorlatilag már ellenőrzésük alá vonták a Szvatove és Kreminna közötti autópályát.
Az ukrán vezérkar pénteki jelentésében azt írta, hogy az elmúlt nap alatt mintegy 840 orosz katona halt meg, a legtöbbjük a Donyeck megyei Liman és Avgyijivka irányában. Velük együtt az orosz hadsereg hozzávetőleg 74 840 főt veszített el eddig Ukrajnában.
Vitalij Klicsko kijevi polgármester közölte, hogy az ukrán energiarendszer központi csomópontjának túlterhelése miatt reggel 450 ezer lakás maradt áram nélkül a fővárosban, ami másfélszer több, mint az előző napokban volt. Ismételten takarékoskodásra szólította fel a kijevieket.
The post Orosz agresszió: az ukrán hírszerzés szerint iráni rakétákat és drónokat tárolhatnak a kurszki atomerőműben appeared first on .
A törvényhozás számítógépes rendszere a múlt héten csütörtökön omlott össze az aznapi szavazások előtt. A rendszer leállását először kibertámadásnak tulajdonították. Az ügyben indított vizsgálat során azonban kiderült, hogy a számítógépes rendszer összeomlását a legnagyobb szlovák kormánypárt egyik képviselője okozta.
Robert Halák a kulturális bizottság ülésén véletlenül rossz helyre illesztett be egy lekapcsolt kábelt – jelentette a TASR szlovák közszolgálati hírügynökség.
A nem megfelelő helyre illesztett kábel következményeként a rendszer elkezdett túlterhelődni, ami végül a teljes leálláshoz vezetett. Az érintett honatya elismerte hibáját, és elnézést kért. A szlovák sajtónak azt mondta: csak észrevett egy bekötetlen kábelt, és csatlakoztatni akarta, de – ígérte – “a jövőben már nem nyúl semmihez.”
A szlovák házelnök szóvivője közölte: a parlamentben már bevezették azokat a megoldásokat, amelyek biztosítani fogják a szavazórendszer működését még egy kibertámadás esetén is.
The post Nem kibertámadás, hanem egy túlbuzgó képviselő miatt bénult le a szlovák parlament számítógépes hálózata appeared first on .
A november 9-ig tartó gyakorlaton közel 2 ezer katona vesz részt. A csehek, a lengyelek, a magyarok és a szlovákok mellett az Egyesült Államok és az Egyesült Királyság szövetséges katonái is jelen vannak a Puma-22-n.
Az amerikaiak és a britek a Lengyelország keleti szomszédságában kialakult helyzet miatt tartózkodnak a délkelet-lengyelországi Kárpátaljai vajdaságban – mondta el a PAP hírügynökségnek Przemyslaw Lipczynski, aki a manőverek lengyel résztvevőjének, a 18. gépesített hadosztálynak a szóvivője.
A Puma-22-n főként páncélos és gépesített alegységek vesznek részt, de jelen vannak tüzérségi, utász, vegy- és légvédelmi, valamint felderítő alakulatok is. A katonák taktikai manővereivel párhuzamosan parancsnoki gyakorlatok is zajlanak. A gyakorlat célja a csapatok együttműködési képességeinek tökéletesítése, valamint az, hogy ellenőrizzék a szövetséges taktikai műveletek tervezésének, szervezésének és végrehajtásának képességeit – közölte Lipczynski.
Mint megjegyezte, az idei gyakorlatnak “némileg más jellege és forgatókönyve lesz”, mint az előzőeknek, mert ezentúl az ukrajnai háború tapasztalataiból és tanulságaiból is merítenek.
A 18. gépesített hadosztály azon lengyel egységek közé tartozik, amelyeket az amerikai Abrams harckocsikkal, valamint a K239 Csunmu típusú dél-koreai tüzérségi rakétarendszerekkel és a szintén dél-koreai K9 önjáró lövegekkel szerelnek fel a lengyel hadsereg folyamatban lévő korszerűsítése keretében.
The post Lengyelországban megkezdődött a V4-ek fegyveres erőinek közös hadgyakorlata appeared first on .
Az uniós szervezet tájékoztatása szerint az október 26. és 29. között tartott, 28 európai ország bevonásával végzett, összehangolt akció során 159 embert állítottak elő migránscsempészet, 112 embert kábítószer-kereskedelem, 38 embert illegális lőfegyver-kereskedelem, két embert emberkereskedelem gyanújával, valamint 71 embert más bűncselekményekkel kapcsolatban.
Kiemelték: az illetékes hatóságok az akció négynapos időszakában 2476 illegális határátlépési kísérletet jegyeztek fel. Az előállítások és a házkutatások során 106 lőfegyvert, köztük 43 puskát, 42 pisztolyt, 6 légfegyvert, egy gyalogsági aknát, egy teljes légvédelmi rendszert, 15 gránátot, két páncéltörő rakétát és 12 250 lőszert találtak. Emellett 304 kilogramm heroint, 147 kilogramm kannabiszt, 5402 tő marihuánát és 1,3 kilogramm kokaint foglaltak le.
A letartóztatások és a megszerzett bizonyítékok lehetővé tették a bűnüldöző hatóságok számára, hogy 130 új nyomozást kezdeményezzenek – tették hozzá.
Az összehangolt akcióban az uniós tagállamok közül Ausztria, Bulgária, Dánia, Franciaország, Görögország, Hollandia, Horvátország, Lengyelország, Luxemburg, Németország, Olaszország, Portugália, Románia, Spanyolország, Svédország, Szlovákia és Szlovénia vett részt. A művelethez Albánia, Bosznia-Hercegovina, az Egyesült Királyság, Észak-Macedónia, Koszovó, Moldova, Montenegró, Svájc, Szerbia, Törökország és Ukrajna csatlakozott.
The post Europol: közel 400 bűnözőt állítottak elő a Nyugat-Balkánon és Délkelet-Európában appeared first on .
Az uniós bizottsági közlemény emlékeztetett, az Európai Unió április 9-én határozott arról, hogy legfeljebb 400 millió eurós támogatást biztosít az Ukrajnából érkező menekültek támogatására, az orosz-ukrán háború okozta menekülthullám által leginkább érintett tagállamok számára. Az első, 248 millió eurós részletet májusban juttatták az ukrajnai háború öt frontországának, Lengyelország, Románia, Magyarország, Szlovákia és Csehország számára.
A hétfőn megítélt újabb támogatási összeg az érintett tagállamokat abban segíti, hogy továbbra is segítséget nyújthassanak az ukrajnai menekülteknek, például élelmet és szállítást biztosíthassanak számukra. A közlemény kiemelte: mivel a civil szervezetek és a helyi, valamint regionális hatóságok kulcsszerepet játszanak az ukrajnai menekülteknek nyújtott segítségnyújtásban, a tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy az uniós finanszírozásból az érintett szervezetek és hatóságok is részesüljenek.
Az Európai Bizottság a megítélt összeget a menekültek befogadása és megsegítése terén elért eredmények, nem pedig a tényleges költségek alapján fogja felszabadítani. A teljes 400 millió eurós támogatási keret fennmaradó 52 millió eurós összegét később, az esetlegesen felvetődő sürgősségi igények kielégítésére fordítják majd, például szállások kialakítására, pszichológiai segítségnyújtásra az Ukrajnából menekültek számára.
The post Az EU százmillió eurót biztosít az ukrajnai menekültek megsegítésére hét tagállam számára appeared first on .
A rádió reggeli műsorában Wasik elmondta: orosz pecsétet találtak “az összes, illetve szinte összes” személy útlevelében, akiket az utóbbi időben megállítottak a lengyel-fehérorosz határ illegális átlépésekor. “Oroszt, nem fehéroroszt. Moszkvait, ők mind Moszkván keresztül érkeznek” – tette hozzá.
A miniszterhelyettes szerint ez azt bizonyítja, hogy a migráció hátterében orosz titkosszolgálatok állnak, és nem zárta ki annak lehetőségét, hogy a menekültek a lengyel-orosz határon át, a Kalinyingrádi terület nevű orosz exklávén keresztül is érkezhetnek. Wasik megítélése szerint az, hogy Oroszoroszág “egyoldalúan liberalizálja a vízumkiadási politikáját”, egyik módszere az általa viselt hibrid háborúnak.
“Fegyveres erőkkel megtámadják Ukrajnát, hibrid módszerekkel pedig a balti államokat, Lengyelországot, az egész Európai Uniót” – fűzte hozzá.
Amennyiben a térségben “elindulna a Lengyelországot és Európát támadó migrációs mozgás”, a varsói kormány állandó, a lengyel-fehérorosz határon a már létezőhöz hasonló akadály építéséről is dönthet a Kalinyingrádi területtel közös határszakaszon – helyezte kilátásba Wasik. Megjegyezte egyúttal: a lengyel-orosz határon egyelőre nem érzékelnek migrációs nyomást, de mindig “egy lépéssel meg kell előzni az ilyen jelenségeket”.
Arra hivatkozva, hogy a kalinyingrádi repülőteret megnyitották a közel-keleti és az észak-afrikai országokból érkező járatok számára, Mariusz Blaszczak lengyel kormányfőhelyettes, nemzetvédelmi miniszter közölte: Lengyelország ideiglenes, 2,5 méter magas és 3 méter széles drótkerítést kezdett építeni a Kalinyingrádi területtel közös határszakaszon. A drótkerítéssel párhuzamosan elektronikus riasztórendszert is telepítenek.
A lengyel-fehérorosz határon már megépítettek egy 5,5 méter magas acélkerítést, amelyet szintén mozgásérzékelőkből és kamerákból álló riasztórendszerrel szerelnek fel.
The post Moszkva a felelős a lengyel-fehérorosz határon áttörni próbáló menekültek többségéért appeared first on .
“A teljes körű agresszió során Ukrajna védői kétszer annyi orosz repülőgépet semmisítettek meg, mint amennyit a Szovjetunió az afganisztáni háború tíz éve alatt veszített el, azaz 278 orosz repülőgépet Ukrajnában, szemben 118 szovjet repülőgéppel, amely Afganisztánban semmisült meg” – írta a főparancsnok.
Zaluzsnij szerint az Ukrajnával vívott háború ugyanolyan szégyen Oroszország számára, mint az afganisztáni volt, és Ukrajna inváziója Oroszország pusztulásához fog vezetni.
Olekszij Danyilov, az ukrán Nemzetbiztonsági és Védelmi Tanács titkára a Telegram üzenetküldő alkalmazáson kijelentette: Oroszországban a hatalom fokozatosan egy bűnözői terrorista csoport kezébe kerül, az országot nem a kormányzata irányítja.
“A Kreml az irányítás elvesztésének szakaszában van. Az Oroszországi Föderációban a hatalom hamarosan egy bűnözői terrorista csoport kezébe kerül, a hatalmi funkciókat (Ramzan) Kadirov (csecsen vezető) büntetőkülönítményeire és Prigozsin börtöntöltelékeire ruházták át” – írta Danyilov. Utóbbinál a Wagner magánhadseregre utalt, amelyet Jevgenyij Prigozsin orosz üzletember irányít, és amelynek fegyveresei szintén részt vesznek az Ukrajna elleni háborúban.
Olekszij Hromov dandártábornok, az ukrán vezérkar műveleti főigazgatóságának helyettes vezetője közölte, hogy információik szerint Oroszország titokban folytatja tovább a mozgósítást, a befejezéséről szóló hivatalos nyilatkozatok ellenére.
“A Kremlnek a mozgósítás befejezéséről szóló nyilatkozatai ellenére érdemes megjegyezni, hogy a kormány titkos üzemmódra állt át, az események nyilvánosságát megnyirbálták, de ezzel egy időben a sorozóirodák utasítást kaptak a katonai regisztráció és a besorozás folytatására, valamint az Ukrajna elleni úgynevezett különleges katonai műveletben való részvételre szerződést kötni kívánó önkéntesek felkutatására, illetve toborzására. Az Oroszországi Föderáció fegyveres erőinek soraiból elbocsátott, sebesült katonákat megpróbálják visszaküldeni. Ezenkívül a fiatal tisztek utánpótlása érdekében az orosz védelmi minisztérium határozattal felgyorsította a diplomás kadétok képzését” – idézte az Ukrajinszka Pravda hírportál a katonai vezetőt.
A vezérkar csütörtöki jelentése szerint eddig Ukrajnában megközelítőleg 74 ezer orosz katona halt meg.
Jurij Szobolevszkij, a herszoni városi tanács alelnöke arról adott hírt, hogy a dél-ukrajnai városban eltűnt a megyeháza tetejéről az orosz zászló. Ezt alátámasztandó fényképet is nyilvánosságra hozott.
Az ukrajnai atomerőműveket üzemeltető Enerhoatom vállalat sajtóközleményében azt írta, hogy az orosz megszállók igyekeznek megjavítani a zaporizzsjai atomerőműnek a támadásokban megrongálódott vezetékeit, és a közeljövőben össze akarják azokat kötni a krími és Donyec-medencei megszállt területekkel. A vállalat emlékeztetett arra, hogy az atomerőművet csütörtökön ismételten lekapcsolták az ukrajnai elektromos hálózatról, miután az orosz tüzérség lövései megrongálták a megmaradt nagyfeszültségű vezetékeket, így jelenleg csak dízelgenerátorokkal működik.
Az Enerhoatom arra is kitért, hogy az atomerőmű és környékének orosz ágyúzása nemcsak az atomerőmű infrastruktúrájában, hanem az állatvilágban is komoly károkat okoz. A létesítmény elaknásított térségében az elmúlt három hónapban legalább harminc kutya, róka és vaddisznó pusztult el. Az atomerőmű blokkjainak hidegleállási állapotba helyezése miatt pedig a hűtőtó hőmérséklete 13 Celsius fokra csökkent, ami a halak tömeges pusztulásához vezetett.
The post Orosz agresszió: Putyin már kétszer annyi repülőgépet veszített Ukrajnában, mint elődei Afganisztánban appeared first on .
Már a koronavírus-járvány alatt létrejött a járványügyi döntéseket segítő járványmatematikai modellező és epidemiológiai elemző munkacsoport, amely az ország különböző intézményeiben, más-más tudományágakban dolgozó kutatókat fogta össze. Ekkor világossá vált, hogy szükség van egy olyan széles körű kutatói hálózatra, amely a modern, adatvezérelt tudományos módszerekre alapozva elemezi a Magyarországon megjelenő egészségbiztonsági kockázatokat – közölték.
Az elgondolás alapján 16 hazai egyetem és kutatóhely által alapított konzorcium a Nemzeti laboratórium létrehozása, komplex fejlesztése elnevezésű pályázaton 8,3 milliárd forint támogatást nyert – írták.
Az Egészségbiztonság Nemzeti Laboratórium az itthon korábban elszigetelten működő kutatócsoportokból állandó készültségű együttműködő hálózatot hozott létre. Négy fő területén, a járványmatematikai, a járványökológiai, az invázióbiológiai és az adatvezérelt egészség divízióban az első megfigyelésektől a járványterjedés modellezésén át az egészségügyi ellátórendszer felkészítéséig olyan kutatások folynak majd, amelyek számos tudományterület kompetenciáit integrálják. A korai felismerést és gyors reagálást segíti az ökológiai rendszerek kutatása is, amely a klímaváltozással Magyarországra érkező fajokat és a velük jelentkező, emberekre is veszélyt jelentő kórokozókat monitorozza – ismertették.
Az új nemzeti laboratórium egészségbiztonsági kutatásait innovatív monitoringrendszerek, big data és mesterséges intelligencia módszerek, valamint a matematikai modellezés eredményei támogatják majd.
Röst Gergely, az SZTE matematikusa, a konzorcium szakmai vezetője kifejtette: a kutatói hálózat a One Health-koncepciót vallja magáénak, amely felismeri, hogy az emberek egészsége szorosan összefügg az élővilág és közös környezetünk egészségével. A nemzeti laboratórium azt vállalja, hogy a magyar társadalmat a jövőben lehetségesen veszélyeztető kórokozókat, terjesztőiket, élőhelyeiket széles körűen monitorozza, kockázatukat elemzi, az epidemiológiai adatok feldolgozásából előrejelzéseket készít, valamint adatalapú diagnosztikai eszközökkel segíti az egészségügyi ellátást és irányítást. E komplex tevékenység megalapozza majd egy nemzeti epidemiológiai előrejelző rendszer létrehozását – idézték a közleményben Röst.
The post Egészségbiztonság Nemzeti Laboratórium alakult a szegedi egyetem vezetésével appeared first on .
Marija Zaharova külügyi szóvivő szerdán azt ígérte, hogy Moszkva bizonyítékokat tartalmazó információkat mutat be a misszióvezetőnek Nagy-Britannia részvételéről az orosz Fekete-tengeri Flotta szevasztopoli támaszpontja elleni október 29-i támadásban és az Északi Áramlat gázvezeték elleni szeptember 26-i szabotázsakcióban.
A nagykövet több mint félórát töltött a külügyminisztériumban, majd távozóban nem kívánt válaszolni az épület előtt őt váró mintegy húsz fős újságírócsoport kérdéseire. Az RT orosz állami médiaszolgáltató helyszíni beszámolója szerint a bejáratnál egy diákcsoport azt skandálta, hogy Nagy-Britannia terrorista ország.
Az orosz külügyminisztérium délután kiadott közleménye szerint a tárca határozottan tiltakozott a nagykövetnél amiatt, hogy brit katonai szakemberek részt vesznek az ukrán különleges műveleti erők egyebek között tengeri szabotázsakciókra való kiképzésében, valamint felszerelésében. Moszkva szerint az ilyen konfrontatív brit fellépés a helyzet eszkalációjával fenyeget, valamint kiszámíthatatlan és veszélyes következményekkel járhat.
A tárca az “ellenséges provokációkat” elfogadhatatlannak nyilvánította, és azonnali befejezésüket követelte. Álláspontja szerint ha az “agresszív cselekmények”, amelyek a közvetlen konfliktusba sodródás kockázatával járnak, folytatódnak, a káros következményekért és a két ország közötti növekvő feszültségért a felelősség egyértelműen a brit felet fogja terhelni majd.
A külügyi közlemény az orosz kifogásokat részletezve rámutatott, hogy London és Kijev között 2020-ban megállapodás született az ukrán haditengerészet búvárai számára indított brit képzési program bővítéséről, amelynek végrehajtását annak az évnek a végén meg is kezdték a Fekete-tengeren. A dokumentum szerint a fekete- és az azovi-tengeri bevetésre a búvár diverzánsokat az ukrán fegyveres erők Anytin Holovatij atamánról elnevezett déli különleges műveleti központjában képezik ki (A3199 katonai egység, korábban 73. Haditengerészeti Különleges Műveleti Központ) a Mikolajiv megyei Ocsakivban, a mélytengeri robbantási ismereteket pedig Odesszában oktatják nekik, a különleges műveleti búváriskolában, amely a 198. haditengerészeti kiképzőközpont része, és a mikolajivi A3163-as katonai egységhez tartozik.
Az orosz tájékoztatás értelmében a Fekete-tengeren, Odessza, Mikolajiv és Ocsakiv közelében az ukrán haditengerészet alegységei brit szakemberek közreműködésével merüléseket hajtottak végre, egyebek között gyakorolva az objektumrobbantást is. Idén augusztus-szeptemberben mintegy 15 brit katonai kiképző a Dnyeper-torkolatban lévő Pervomajszkij szigeten, Ocsakivtól három kilométerre délre hajók elleni támadásra tervezett, víz alatti drónok kezelésére oktatott ukrán katonákat.
Ugyanebben az időszakban az Ukrajnának szánt aknaszedő hajók legénysége is brit kiképzést kapott, és az orosz fél tudomása szerint a brit légierő repülő drónokat adott át az ukrán hadseregnek.
“Nem lehet figyelmen kívül hagyni azt az sms-t, amelyben Liz Truss brit miniszterelnök egy perccel a gázvezetékek felrobbantása után azonnal jelentést tesz Antony Blinken amerikai külügyminiszternek arról, hogy “elvégeztetett” – jelentette ki Nyikolaj Patrusev, a biztonsági tanács titkára a FÁK-beli kollégáival a Moszkvában, csütörtökön folytatott megbeszélésén.
Patrusev azt hangoztatta, hogy a csővezetékek elleni támadás fő haszonélvezője az Egyesült Államok volt, az orosz védelmi minisztérium szerint pedig a brit haditengerészet is részt vett ennek tervezésében és végrehajtásában.
Azt, hogy Truss egy perccel az Északi Áramlat felrobbanása után sms-t küldött Blinkennek azzal a szöveggel, hogy “It’s done” (Elvégeztetett), a Kim Dotcom néven ismertté vált informatikai vállalkozó és hacker állította a Twitteren. Dotcom szerint az oroszok így tudták meg, hogy Nagy-Britannia felrobbantotta a csővezetékeket. A történetnek a sajtó egy része által felkapott verziója szerint az üzenetet Truss nem arról a telefonról küldte, amelyet sajtóértesülések szerint hackerek törtek fel. Kim Dotcom (Kim Schmitz) német-finn vállalkozó, a Megaupload és a Mega fájlcserélő szolgáltatás alapítója jelenleg Új-Zélandon él. Az amerikai Szövetségi Nyomozó Iroda (FBI) zsarolással, pénzmosással és csalással vádolja. Az Egyesült Államok kezdeményezte Új-Zélandnál a kiadatását, amit Dotcom a bíróságon támadott meg.
The post Orosz agresszió: bekérették a moszkvai brit nagykövetet a külügyminisztériumba appeared first on .
A tisztségviselő kiemelte, hogy a most kiszabadultak közül 74-en a Donyeck megyei Mariupolban lévő Azovsztal üzemben estek orosz fogságba. Jermak szavai szerint sok közöttük a súlyos sérült. “Az állam mindent megtesz, hogy mindannyiuknak segítsen” – ígérte. Ukrán részről arra nem tértek ki, hogy cserébe hány foglyot adtak át az orosz oldalnak.
Volodimir Zelenszkij ukrán elnök közben Katerina Szakellaropoulou görög államfővel közösen tartott sajtótájékoztatóján kijelentette, hogy Ukrajna lemond a részvételről a G20-országok november 15-16-án Indonéziában tartandó csúcstalálkozóján, ha Putyin ott lesz.
Az ukrán katonai hírszerzés azt írta, hogy folytatódik a dél-ukrajnai Herszon megyében a lakosság “jogellenes kitelepítése” a Dnyeper (Dnyipro) folyó jobb partjáról, miközben az orosz megszálló adminisztráció tagjait és a velük együttműködő ukránokat távolabbra szállítják: a megszállt területeken mélyen belül fekvő, a herszoni régiót a Krím félsziget északkeleti részével összekötő keskeny tengeri földnyúlványon, az Arabatszka Sztrilkán található szanatóriumokba.
A hírszerzési jelentés szerint a herszoniakat azzal ösztönzik elköltözésre, hogy úgynevezett lakhatási igazolást ajánlanak nekik, amely alapján állítólag lakást vásárolhatnak az Oroszországi Föderációban. A “kiürítés” keretében a helyi lakosokat “erőszakkal kilakoltatják lakásaikból, házaikból”. Az ukrán katonai hírszerzés értesülése szerint az üresen álló lakásokba civilbe öltöztetett orosz katonákat költöztetnek be.
“A herszoni bentlakásos iskolákból a gyerekeket a Krím félszigetre vitték, ahol a mai napra az egyik szimferopoli pszichiátriai kórházban helyezték el őket” – írta a hírszerzés, hozzátéve, hogy úgyszintén a Krímbe szállították a herszoni büntetés-végrehajtási intézményben fogva tartott elítélteket. Az ukrán vezérkar korábban azt jelentette, hogy Herszon régió orosz adminisztrációja a megyeszékhelytől délre, Szkadovszkba költözött – emlékeztetett az Ukrajinszka Pravda hírportál.
The post Orosz agresszió: újabb nagyszabású ukrán-orosz fogolycserét hajtottak végre appeared first on .
A kormányülést követő sajtókonferencián a miniszterelnök elmondta: elfogadták az első atomerőműről szóló határozatot, amelyben a kormány jóváhagyta a Westinghouse AP1000 technológiájú erőmű építését. Ez az előzetes tervek szerint az észak-lengyelországi Lubiatowo és Kopalino térségében létesül. Az első reaktort 2026-ban kezdik építeni, és 2033-ban helyezik üzembe. Legfeljebb húszmilliárd dollárba kerülhet, a finanszírozásban az amerikai fél is részt vesz.
A második erőmű egy állami részesedésű lengyel magáncég, valamint a dél-koreai Korea Hydro & Nuclear Power (KHNP) projektjeként jön létre. Jacek Sasin miniszterelnök-helyettes, kincstárügy miniszter hétfőn a dél-koreai partnerekkel szándéknyilatkozatot írt alá, melynek értelmében az év végéig megvalósíthatósági tanulmány készül a közép-lengyelországi Patnówban építendő atomerőműről.
Ez az utóbbi, üzletinek minősített beruházás nem része a 2020-ban jóváhagyott lengyel atomenergetikai kormányprogramnak, mely szerint Lengyelország 2043-ig hat reaktorból álló két erőművet tervez építeni. Az első, 1-1,5 gigawatt áramot termelő reaktor után két-háromévente létesítenék a további, 6-9 gigawatt kapacitású erőműveket.
A kormányprogram részeként Morawiecki egy harmadik, szintén Közép-Lengyelországban építendő atomerőmű tervét is bejelentette. “Pontos helyét a legközelebbi hónapokban választjuk meg” – mondta. A kormányfő támogatja kisebb, MMR és SMR típusú mikro-, illetve kis moduláris nukleáris reaktorok létesítését is. Az ilyen technológiákról a PKN Orlen, a PGE és a KGHM lengyel állami vállalatok egyeztetnek nyugati partnerekkel.
Morawiecki “a lengyel energetikai rendszer biztosítékának” nevezte az atomerőműveket. “Az ukrajnai orosz agresszió után döntéseket kell hoznunk a lengyel lakosok és cégek energiaellátásának stabil forrásáról” – jelentette ki.
Anna Moskwa klímaügyi és környezetvédelmi miniszter a sajtóértekezleten közölte: a három tervezett erőmű révén 30 százalékos lehet az atomenergia részesedése a lengyel energetikai mixben.
The post Lengyelországban komolyan veszik a leválást az orosz energiáról appeared first on .
A kijevi katonai adminisztráció közlése szerint az orosz erők hat Shahíd drónt lőttek ki a főváros környékére és Cserkaszi megyére, ezekből egy talált el az utóbbi régióban egy infrastrukturális létesítményt. Ihor Taburec, Cserkaszi megye kormányzója elmondta, hogy személyi sérülést a becsapódás nem okozott. Később Kirilo Timosenko, az elnöki iroda helyettes vezetője pontosította, hogy a drón egy üres üzemanyagtartályt talált el.
A további hat drónt a keleti országrészben lévő Dnyipropetrovszk megye fölött semmisítette meg a légvédelem – erősítette meg Valentin Reznyicsenko, a régió kormányzója. A déli Odessza megyében az ukrán légvédelem a reggeli órákban három H-59-es rakétát semmisített meg. Szerhij Bratcsuk, a megye kormányzójának szóvivője közölte, hogy Szu-30-as típusú repülőgépekről lőtték ki a rakétákat.
Az ukrán vezérkar szerda reggeli helyzetjelentésében azt közölte, hogy az elmúlt napon mintegy 800 orosz katona vesztette életét, s velük együtt az Ukrajnában eddig meghalt orosz katonák száma hozzávetőleg 73 270-ra nőtt. Kedden az ukrán katonák megsemmisítettek egyebek mellett 16 orosz harckocsit, három tüzérségi rendszert, 23 drónt, egy repülőgépet és egy helikoptert. Ezekkel együtt eddig Oroszország 2714 harckocsit, 1733 tüzérségi rendszert, 277 repülőgépet, 258 helikoptert és 1438 drónt veszített.
Az ukrajnai atomerőműveket működtető Enerhoatom vállalat közben arról tájékoztatott, hogy a zaporizzsjai atomerőmű ukrán személyzete visszaállította a hőellátást Enerhodar városban, és újra van meleg víz a lakóépületekben. “A zaporizzsjai atomerőmű alkalmazottai folytatják a város hőellátásának helyreállítására szolgáló rendszerek elindítását. Jelenleg a víz hőmérséklete 51 Celsius fok. Ez nem elég ahhoz, hogy a város távfűtését is teljes mértékben biztosítsa, azonban már lehetővé teszi a város közműhálózatainak védelmét a károsodástól hideg időjárás esetén” – írta közleményében a vállalat.
Az Enerhoatom hozzáfűzte, hogy május óta a zaporizzsjai atomerőmű biztosítja Enerhodar lakosainak hő- és vízellátását, nem pedig a zaporizzsjai hőerőmű, amelyet az orosz megszállók terrorcselekményei miatt kellett leállítani.
Szerhij Hucaljuk, az Ukrán Nemzeti Emlékezet Intézetének dél-ukrajnai vezetője arról adott hírt a Facebookon, hogy ismeretlenek Odesszában II. (Nagy) Katalin orosz cárnő szobrának fejére piros hóhérsapkát, a kezébe pedig akasztókötelet raktak. A “felöltöztetett” szoborról fotót is közzétett. Az Ukrajinszka Pravda hírportál emlékeztetett arra, hogy korábban már több ízben festékkel leöntötték, illetve különböző feliratokkal összefirkálták a szobrot. Volodimir Zelenszkij elnök arra kérte Odessza városi tanácsát, hogy fontolják meg a szobor eltávolítását a város közteréről, de az önkormányzati képviselők a szeptember végi tanácsülésen nem tudtak erről döntést hozni – írta a hírportál. II. Katalin cárnő az 1700-as évek második felében a törökök ellen vívott háborúban szerezte meg a mai Ukrajna déli részét, ezután kapta a város az Odessza nevet.
The post Orosz agresszió: Egyre hatékonyabb az ukrán légvédelem appeared first on .
Azt írták, a szeptember végétől október elejéig tartó, összehangolt, országos bűnügyi akciósorozat célja a kábítószerekkel, az új pszichoaktív anyagokkal és a gyógyszerhamisítással kapcsolatos bűncselekmények felderítése, felszámolása és megelőzése, a terjesztés visszaszorítása volt. Hozzátették: a razziában több mint kétezer rendőr vett részt az egész országban, a munka dandárját azonban azok a civil ruhás nyomozók végezték, akik összegyűjtötték a bizonyítékokat, amelyek alapján felszámolhatták a bűnbandákat.
A rajtaütések eredményeként a nyomozók 226 ügyben 298 embert hallgattak ki gyanúsítottként, közülük 109-et vettek őrizetbe, és 91-et letartóztatott a bíróság.
A razziában a többi között 435 tő kannabiszt, 65 kilónyi marihuánavirágzatot, 10 kilogramm amfetamin típusú anyagot, két-két kiló kokaint és herbált, három kilógramm katinonszármazékot és több mint 11 kilónyi ketamint foglaltak le. Ezek feketepiaci összértéke mintegy 600 millió forint. A nyomozók találtak kisebb mennyiségben anabolikus szteroidot, fogyasztószert és potenciafokozó szereket is.
Az összehangolt rajtaütéseknek köszönhetően csaknem 140 millió forint készpénzt, 28 millió forint értékben gépkocsit, 22 millió forint értékben ékszert, 23 millió forint értékben egyéb vagyontárgyakat, ezen túl egy éles és több gáz-riasztófegyvert, valamint egy tablettázó- és darálógépet is lefoglaltak.
Az ORFK a közleményben beszámolt a Nemzeti Adó- és Vámhivatal (NAV) ketaminfogásáról is, amelyet történelminek nevezett. Azt írták, hogy a NAV munkatársai három, Hollandiából érkező küldeményben több mint 10 kilogramm kábítószert találtak a budapesti Liszt Ferenc-repülőtéren. Az egyik küldeményben képkeretekből, két másikban pedig férfiingek csomagolásából került elő a rekordmennyiségű – az összesen több mint kétszázmillió forint feketepiaci értékű – kábítószer. A pénzügyőrök a csomagok súlya miatt fogtak gyanút, az átvizsgáláskor kiderült, hogy az esküvői képek csomagolása több mint három kiló barna, kristályos anyagot, MDMA-t rejt. A másik két csomagból, az ingek mellől pedig csaknem négy-négy kilogramm fehér, finomszemcsés, kristályos anyag, ketamin szóródott ki. Ekkora ketaminfogásra még nem volt példa a budapesti repülőtéren .
Beszámoltak arról is, hogy a razzia heteiben, szeptember elején minden idők legnagyobb értékű kábítószerfogása történt Budapesten, a csepeli szabadkikötőben. Az egyik munkás vette észre, hogy egy Ecuadorban feladott konténer teteje megrongálódott. Meg akarták hegeszteni, és akkor vették észre, hogy gyanús csomagok vannak benne, ezért értesítették a rendőrséget. A rendőrök 71, egyenként körülbelül egykilós csomagot találtak, amelyekről a szakértői vizsgálat kimutatta, hogy nagy tisztaságú kokaint tartalmaznak. Utcára kerülése előtt a kábítószert a bűnözők öt-hétszeresére hígították volna, tehát a fővárosi rendőrök a lefoglalással csaknem 500 ezer adag, hígítástól függően 10-14 milliárd forint feketepiaci értékű drogot vontak ki a forgalomból.
Az ORFK közleménye beszámolt arról is, hogy a Készenléti Rendőrség Nemzeti Nyomozó Iroda 16 kilogramm kábítószert foglalt le a razzia során. Abban az ügyben összesen 25 ember ellen indult büntetőeljárás drog birtoklása, illetve kábítószer-kereskedelem miatt, közülük 18-at letartóztatott a bíróság. A gyanúsítottaktól lefoglalt készpénz, valamint a különböző vagyontárgyak összértéke pedig megközelíti a 30 millió forintot.
The post ORFK: az eddigi legnagyobb drograzzia zajlott az elmúlt hetekben appeared first on .