Ma tíz éve, hogy négy magyar és három svéd pilótával a fedélzetén, leszállt Kecskeméten az első öt, magyar felségjelű Gripen. A három együléses és két kétüléses gépet MiG-29-esek fogadták a levegőben és kísérték a Szentgyörgyi Dezső Repülőbázisra.
*
A gépek hivatalos átadására 2006. március 30-án került sor.
* * *
Fotó: Szórád Tamás
40 évvel ezelőtt, 1976. március 20-án ünnepélyes ceremónia keretében állították hadrendbe az amerikai légierő (USAF) harcászati alakulatainál az A-10-et, a hidegháború egyetlen, kifejezetten légitámogatásra tervezett amerikai repülőgéptípusát. Egy olyan háborúra való felkészülés eredménye, amely valószínűleg nem tartott volna néhány hétnél tovább, ennek dacára több, Európán kívüli hadművelet agyonhasznált veteránjává és a leváltására tett kísérletek túlélőjévé vált, amelynek kiselejtezése a dolgok jelenlegi állása szerint 2022-ig várat magára. De ha az orosz gőzhenger rá nem gurul a Baltikumra, és/vagy az idei amerikai elnökválasztások győztese nem indít újabb katonai beavatkozást valami egzotikus sivatagi tájon, akkor könnyen lehet, hogy az Iszlám Állam elleni bombázóhadjárat lesz az A-10 utolsó háborúja. Ezért, és az évforduló alkalmából döntöttünk úgy, hogy a teljesség igénye nélkül, de azért bemutatjuk a gép elég egyedi karrierjét. A COIN-repülőgépekről szóló sorozatunk befejező részében tesszük ezt, mivel a tervezés kezdeti, hamar meghaladottá vált szakaszában még ez volt a kiszemelt elsődleges feladatkör, amihez a kiforrott típus paradox módon több esetben is visszatért a XXI. században. A társszerző proletair a Lemilről, akinek itt is megköszönjük fáradozásait.
A karcsai templom perselyét lopta el két féri, a rendőrök elfogták őket – közölte a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Rendőr-főkapitányság sajtóreferense az MTI-vel.
Dobi Tamás elmondta: egy 54 és egy 26 éves karcsai férfit gyanúsítanak azzal, hogy a helyi templomban elhelyezett adománygyűjtő perselyt, a benne lévő, valamivel több, mint tízezer forinttal együtt ellopták.
Ellenük lopás vétség elkövetésének megalapozott gyanúja miatt indítottak eljárást.
A biometrikus adatok használatával egyszerűsítené a repülőtéri utaskezelést a légiközlekedési informatikai rendszereket fejlesztő svájci SITA (Société Internationale de Télécommunications Aéronautiques).
A társaság közleménye szerint legújabb fejlesztésük lényege, hogy az utas biometrikus és utazási adatait a repülőtérre érkezéskor felveszik, majd az utazás további szakaszaiban már nem kell semmilyen dokumentumot felmutatni, a beazonosítás arcfelismerés alapján működik. Így az utasnak sem az utasfelvételnél, sem a biztonsági ellenőrzésnél, határellenőrzésnél, sem pedig a beszállításnál nem kell útlevelet, vagy személyi igazolványt, illetve beszállókártyát felmutatnia.
A SITA közölte továbbá, hogy a Smart path névre keresztelt megoldás könnyen csatlakoztatható a már meglévő repülőtéri infrastruktúrához (például a beszállókártya-nyomtatókhoz, automata útlevél-ellenőrzőkhöz), de igény esetén hatósági rendszerhez is csatlakoztatható, ha a határellenőrzés azt megkívánja.
A légiközlekedési informatikai rendszereket gyártó genfi székhelyű SITA jelenleg kétszáz országban van jelen, 2800 vevőjük van és 4500 embert alkalmaznak.
„Az eddigi mesterséges szigetterület-növelések mértéke és az építkezési munkálatok állapota alapján feltételezhetjük, hogy Kína erőkivetítéshez szükséges infrastruktúrát épített ki…” – derül ki James Clapper, az amerikai nemzeti hírszerzés igazgatójának (Director of National Intelligence – DNI) nyílt leveléből.
Clapper a fegyveres erők szenátusi bizottságának elnöke, John McCain republikánus szenátor által korábban feltett kérdésekre válaszol nyilvánosságra hozott levelében, amely a Kínai Népköztársaság Dél-Kínai-tengeren létrehozott mesterséges szigeteken felvonultatott erőivel és képességeivel foglalkozik.
Clapper szerint a térségbe telepített kínai erők túlmutatnak a pusztán védelmi képességek keretein, a jövőben ráadásul további fejlesztésekre lehet számítani. Ennek kapcsán megjegyezte, hogy a Fiery Cross, Mischief és Subi zátonyok esetében a terepadottságok lehetővé teszik akár további 1000 hektár hozzáadását a már eddig kialakított mesterséges szigetfelülethez.
McCain szenátor kérdésére válaszolva a levél a kínai hadtengerészet jelenlétére is kitér. Bár egyelőre a terület nem szolgál állandó állomáshelyül, a Kínai Népi Felszabadító Hadsereg Haditengerészetének hajói mégis gond nélkül használják a szigeteket. A hosszabb ideje ott tartózkodó, jelentősebb haditengerészeti erők közül a levél egy fregattról és egy irányított rakétás rombolóról számol be. Emellett Clapper említést tesz egy légvédelmi radarállomás, valamint más korai előrejelző rendszerek Fiery Cross és Cuarteron zátonyokra történő telepítéséről, illetve az ezek üzemeltetéséhez szükséges nap-, szél- és más energiagenerátorokról.
Elmondása szerint a kínai légierő állandó jelleggel egyelőre nem állomásoztat erőket a térségben, viszont kiemelte, hogy a Fiery Cross zátonyon meglévő infrastruktúra bármely kínai katonai repülőgép fogadására alkalmas. Értesülések szerint eddig többek között J-11 típusú vadászrepülőgépek használták a repülőteret, melyek esetleges hosszú távú állomásoztatása érdekében hangárokat építettek ki a területen.
McCain végül kitért a föld-levegő rakétarendszerek kérdésére is. Clapper válaszában az állandó és rögzített kilövőállomásokra vonatkozóan egyelőre nem tud biztos információkkal szolgálni, azonban feltételezi a mobil platformok telepítésének lehetőségét. Az elmúlt hetekben valóban napvilágot láttak ilyen, mobil rakétaindító állomásokat ábrázoló műholdképek, melyek nagy felháborodást keltettek a tajvani és a Fülöp-szigeteki vezetés körében.
Hatvannégyre emelkedett a tavaly október végén a bukaresti Colectiv klubban keletkezett tűzvész áldozatainak száma, miután hétfőn újabb áldozat halt meg a kórházban.
A Digi24.ro hírtelevízió szerint egy 22 éves fiatalemberről van szó, aki az utolsó volt azon sérültek közül, akiket romániai kórházakban ápoltak. Jelenleg öt személy szorul még kórházi ellátásra külföldön.
A sérültek egy részét azt követően szállították belgiumi, brit, izraeli, német és osztrák kórházakba, hogy a román hatóságok segítséget kértek az áldozatok magas száma és az esetek rendkívüli súlyossága miatt. A tűzvész legutóbbi áldozata tavaly decemberben hunyt el egy angliai kórházban.
A szórakozó helyiség egy pirotechnikai eszköz miatt gyúlt ki. A hangszigetelésre használt szivacs rendkívül gyúlékonynak bizonyult, a klub pár perc alatt kiégett, így már október 30-án éjszaka 27-en vesztették életüket.
Közvetlenül a baleset után több tízezer ember vonult utcára Bukarestben. Ők az illetékes önkormányzati és állami intézmények felelősségre vonását követelték, mert működési engedélyt adtak és nem ellenőrizték megfelelően a klubot. A tüntetések nyomán mondott le november elején a szociáldemokrata Victor Ponta volt miniszterelnök.
Az ügyészség büntetőjogi vizsgálatot indított kilenc személy ellen, többek között a klub tulajdonosai ellen. Az eljárás még folyamatban van.
Az orosz katonai repülőgépek első köteléke elhagyta Szíriát a Moszkva által bejelentett részleges csapatkivonás keretében – közölte kedden az orosz védelmi minisztérium. A tárca helyettes vezetője ugyanakkor jelezte, hogy az orosz légierő folytatja csapásait az Iszlám Állam (IÁ) és más terrorszervezetek ellen.
A Hmejmimből feszállt első orosz kötelék egy Tu-154-es vezérgépből és SzU-34-es bombázókból állt. A többi repülő is hasonló formációkban fog távozni, élükön Tu-154-es vagy Il-76-os csapat- illetve hadfelszerelést szállító gépekkel. Oroszország határát átlépve a repülőgépek önállóan térnek majd vissza állandó támaszpontjaikra.
Vlagyimir Putyin orosz elnök hétfőn rendelte el, hogy keddtől kezdjék meg a Szíriában harcoló orosz katonai egységek fő részének kivonását. A művelet, melynek ütemezését nem hozták nyilvánosságra, nem érinti a Latakia tartománybeli Hmejmimben lévő orosz légi bázist és a tartuszi kikötőben működő orosz haditengerészeti létesítmény tevékenységét.
Szergej Ivanov, az orosz elnök kabinetfőnöke közölte, hogy a hátra maradó erők védelmében Szíriában hagyják az Sz-400-as légelhárító rendszereket is. Ezek telepítéséről azt követően döntöttek Moszkvában, hogy egy török F-16-os vadászgép lelőtt egy orosz Szu-24-est.
Putyin értékelése szerint az öt és fél hónapja megkezdett orosz katonai beavatkozás összességében teljesítette a kitűzött célokat, és a hátramaradó erők feladata a tűzszünet betartásának ellenőrzése lesz. Az orosz elnök egyúttal elrendelte, hogy Oroszország vállaljon intenzívebb szerepet a békefolyamatban a szíriai konfliktus lezárása érdekében.
Döntéséről Putyin moszkvai közlés szerint Bassár el-Aszad szíriai elnökkel “koordinált”, és arról Barack Obama amerikai elnököt is tájékoztatta.
Szergej Lavrov orosz külügyminiszter kedden Moszkvában kijelentette: Oroszország azt tapasztalja a szíriai rendezésről folytatott genfi béketárgyalásokon, hogy az Egyesült Államok kész befolyást gyakorolni a szíriai ellenzékre a politikai folyamatban való részvétel és a törékeny tűzszünet fenntartása érdekében.
Dmitrij Peszkovnak, a Kreml szóvivőjének keddi bejelentése szerint Putyin elnök, mint az orosz fegyveres erők főparancsnoka önállóan döntött a csapatkivonásról, arról más államok vezetőivel nem konzultált. Peszkov cáfolta, hogy az elhatározás hátterében Aszaddal szembeni elégedetlenség állna, és hogy ezáltal Moszkva nyomást próbálna gyakorolni Damaszkuszra.
A szóvivő bonyolult folyamatnak nevezte a szíriai tűzszünet orosz és amerikai katonák által elvégzett ellenőrzését. Szavai szerint a Kreml most a legfőbb feladatot a szíriai konfliktus Genfben elkezdődött békés rendezésének maximális támogatásában látja.
Peszkov kitért annak a kérdésnek a megválaszolása elől, hogy elképzelhető-e az orosz katonai műveletek felújítása Szíriában.
Nyikolaj Pankov orosz védelmi miniszterhelyettes a hmejmimi bázison a részleges csapatkivonás alkalmából megtartott ünnepségen kijelentette, hogy az orosz légierő folytatja csapásait az Iszlám Állam (IÁ) és más terrorszervezetek ellen. Az eseményen állami kitűntetést kaptak a szíriai műveletekben érdemeket szerzett orosz katonák.
A szíriai hadműveletek során az orosz pilóták több mint 9 ezer bevetésen vettek részt, amelyeknek köszönhetően a RIA Novosztyi hírügynökség szerint sikerült elvágni az Iszlám Állam (IÁ) terrorszervezet fő fegyver- és lőszer-utánpótlási útvonalait, valamint a fegyveresek Törökországba irányuló olajszállítmányainak útját. Szergej Sojgu orosz védelmi miniszter kedden arról számolt be, hogy a szíriai kormányerők az orosz légierő támogatásával mintegy négyszáz települést, 10 ezer négyzetkilométernyi területet “szabadítottak fel”.
Sojgu szerint a légicsapásokkal több mint 2 ezer, Oroszországból érkezett militánst öltek meg.
A szíriai orosz kontingens létszámáról, a csapatkivonás útvonaláról és az orosz erők által elszenvedett veszteségekről nem hangzott el hivatalos tájékoztatás. Az orosz katonai erők Aszad elnök felkérése alapján 2015. szeptember 30-án avatkoztak be a harcokba az arab ország területén, Szíriában 2016. február 27. óta fegyvernyugvás lépett életbe, amelyről Oroszország és az Egyesült Államok állapodott meg. A tűzszünet az IÁ-ra az an-Nuszra Frontra és több más, az ENSZ Biztonsági Tanácsa által terrorszervezetnek minősített csoportra nem terjed ki.
Az Európai Unió és Törökország megállapodott az Európába irányuló migráció korlátozásáról a pénteken, Brüsszelben tartott tárgyalásokon. Törökország azonban nem kell tartsa magát a menekültek emberi jogait védő irányelvekhez, a végleges dokumentum erre vonatkozó szövegrészét átfogalmazták.
Az orosz média egyre újabb részleteket hoz nyilvánosságra az Armata, az új orosz szupertank képességeiről. A Szputnyik most a nehézpáncélos védelmi rendszerét méltatta.
A T-14-es tank mellett a T-15-ös nehéz csapatszállító is megkapja az új, ultraibolya (UV) érzékelőkre épülő rendszert, amely bármely irányból képes felfedezni a közeledő rakétákat, lövedékeket, drámaian növelve a páncélos aktív védelmi rendszerének hatékonyságát.
Az év végéig tervezik befejezni a kísérleteket az Afganit aktív védelmi rendszerbe való integrálását. Ez eddig a jármű négy oldalán elhelyezett kis radarokra épült, ezt azonban elméletileg viszonylag könnyű volt megzavarni elektronikus eszközökkel – az UV detektorokra azonban ezek nem hatnak.
A Russia Beyond the Headlines (RBTH) a páncélosok gyártója, az Uralvagonzavod tájékoztatása alapján a védelem négy rétegéről számolt be, amelyek közül az első láthatatlanná teszi a tankot a GALS technológia felhasználásával. A speciális fényvisszaverő bevonat miatt nem azonosítható az objektum sem a radar, sem az infravörös, sem az optikai hullámsávokon.
A következő réteg a közeledő rakéták, lövedékek kilövése, a harmadikról semmit sem árultak el, a negyedik a személyzet fizikai védelmét szolgáló páncél kabin, amelyben ülnek. Az orosz szakértők szerint a nyugatiaknak nyolc-tíz évre lesz szükségük, hogy olyan páncélossal álljanak elő, amely versenyképes az Armatával.
Barabás T. János
A lengyel nemzetvédelmi miniszter szerint Oroszország gerjeszti a migrációs válságot, és ugyancsak Moszkva felelős a 2010. április 10-i szmolenszki légikatasztrófáért – jelentette a lengyel sajtó hétfőn a tárcavezető, Antoni Macierewicz előadását idézve.
A miniszter a közép-lengyelországi Torunban rendezett biztonságpolitikai konferencián az Európát érő terrortámadásokról szólva úgy vélte, hogy Európa destabilizációját “gerjesztett migrációhullámok” okozzák. Hasonló véleményt fogalmazott meg március elején Andrzej Duda lengyel államfő, mondván: Oroszország “erőteljesen bekapcsolódott a szíriai konfliktusba, gerjesztve a migrációt, megnehezítve és destabilizálva az európai helyzetet”. A lengyel elnök Philip Breedlove amerikai tábornoknak, a NATO európai erői főparancsnokának szavait visszhangozta, miszerint az európai menekültválságot Oroszország szíriai bombázása okozza.
Macierewicz kijelentette, hogy Lengyelország a katyni mészárlás révén a terrorizmus első európai áldozata lett. A miniszter a lengyel tartalékos tisztek 1940-es tömeggyilkosságára utalt, amikor az NKVD szovjet állambiztonsági szervezet a Szmolenszk melletti katinyi (Katyn) erdőben és más helyszíneken mintegy 22 ezer lengyel hadifoglyot és civilt végzett ki.
A miniszter rámutatott: a katyni mészárlás körülményeinek teljes körű felderítését Lech Kaczynski néhai lengyel államfő szorgalmazta. Ez “olyan reakciót váltott ki, melynek ára az egész lengyel politikai elit halála lett” – utalt a miniszter a Tu-154-es lengyel kormánygép Szmolenszk mellett bekövetkezett katasztrófájára. “Szmolenszk után kimondhatjuk: a terrorizmus első nagy áldozata lettünk a mai, a szemünk előtt lejátszódó konfliktusban is” — tette hozzá.
“Kétségtelen, hogy annak, ami Szmolenszk felett történt, az volt a célja, hogy Lengyelországot megfosszák attól a vezetésétől, amely a függetlenséghez vezette nemzetünket” – érvelt Macierewicz. A szmolenszki légikatasztrófában Kaczynski elnök és felesége mellett további 94 személy, köztük számos magas rangú politikai, katonai, gazdasági, egyházi vezető veszítette életét.
A Macierewicz vezette nemzetvédelmi tárca februárban új bizottságot állított fel a légikatasztrófa vizsgálatára. A miniszter úgy látja: az eddigi lengyel- és oroszországi vizsgálatok alapvető tényeket és információkat hallgattak el, amelyek lényegesen módosítják az események megítélését.
A katasztrófa okait illetően az orosz és a lengyel vizsgálóhatóságok eddig eltérő részeredményekre jutottak, Oroszország a lengyel pilótákra hárította a teljes felelősséget. A bűnügyi vizsgálat mindkét országban jelenleg is folyik, ezeket az orosz szövetségi nyomozó bizottság, illetve a lengyel katonai ügyészség folytatja. Az orosz nyomozás lezárásának határidejét eredetileg múlt csütörtökre tűzték ki, a lengyel hatóságokat azonban egyelőre nem értesítették ennek eredményéről.
A tavaly novemberi párizsi terrortámadások feltételezett főszervezője, Salah Abedslam mellett két másik gyanúsítottat is őrizetbe vettek a péntek délutáni brüsszeli rendőrségi akció során – tájékoztatott Charles Michel belga kormányfő.
A miniszterelnök újságírók előtt leszögezte, komoly sikert értek el a terrorizmus elleni harc terén. A közösen tartott sajtótájékoztatón Francois Hollande francia államfő gratulált a belga hatóságoknak, és elmondta, hogy a korábban feltételezettnél sokkal többen vettek részt a párizsi merényletekben. Mint mondta, a terrorhálózat rendkívül kiterjedt és számos országot érint.
Hollande hangsúlyozta, biztosak benne, hogy a magát Yassine Baghlinak is nevező, belgiumi születésű Abdeslam közvetlenül részt vett a terrorcselekményekben. Hozzátette, országa Salah Abdeslam minél előbbi kiadatását fogja kezdeményezni.
A francia elnök tényként kezelte, hogy a párizsi támadóknak közük van az Iszlám Állam nevű dzsihadista terrorszervezethez. Francois Hollande emellett arra figyelmeztetett, hogy a terrorfenyegetettség szintje rendkívül magas. A párizsi elnöki hivatal egyik szóvivője arról számolt be, hogy Barack Obama amerikai elnök telefonon gratulált Hollande-nak és Michelnek a terroristák elleni művelethez.
Salah Abdeslamot pénteken fogták el a brüsszeli Molenbeek negyedben. A 26 éves férfit a rendőri akcióban a lábán meglőtték.
A Le Monde című francia napilap szerint Salah Abdeslam a szükséges kórházi kezelések és maximum 24 óráig tartó őrizetbe vétel után először várhatóan egy belga bíró elé kerül, aki ismerteti vele a belgiumi lövöldözésekkel kapcsolatos vádakat. Ezt követően a belga hatóságok az uniós együttműködésnek köszönhetően várhatóan nagyon gyorsan kiadják Franciaországnak. Ehhez azonban a gyanúsítottnak is hozzá kell járulnia, ellenkező esetben hetekig is eltarthat a kiadatási eljárás.
A francia fővárosban hét helyszínen elkövetett november 13-i terrorcselekményeknek százharminc halálos áldozata volt.
Romániában úgy tűnik hosszú évek után sort fognak keríteni a két Type 22 Batch 2 fregatt korszerűsítésére. A 2003-ban megvásárolt ex-brit egységet modernizálása már 2008 óta késedelmet szenved, nem meglepő módon anyagi források szűkössége miatt. Most 208 millió dollárt sikerül majd a BROADSWORD-osztály két tagjára költeni, aminek következtében hajók elleni rakéták-robotrepülőgépek mellett légvédelmi rakéták is felszerelésre kerülhetnek a REGINA MARIA (F222 ex-LONDON) és a REGELE FERDINAD (F221 ex-COVENTRY) fedélzetére.
Olaszországban már folynak a haditengerészet legújabb tengeralattjárójával az tengeri próbajáratok. A Type U212A tervei alapján épített ROMEO ROMEI nevet viselő egység tavaly júliusban került vízre és várhatólag még az idén szolgálatban állhat.
Március 31-én kivonásra kerül a Brit Királyi Haditengerészet állományából az utolsó Sea King Mk.4 Commando helikopter is. A típus búcsúrepülésére 21-én kerítenek sort.
Idén két Projekt 636.3 tengeralattjáróval lehet gazdagabb az orosz haditengerészet is. A jól ismert KILO-osztályú egységek továbbfejlesztésével létrejött felszín alatti ragadozók közül eddig már négy került átadásra (NOVOROSSZIJSZK, ROSZTON-ON-DON, KRASZNODAR, BIROBIDZSANI), ebben a hónapban a NOVGOROD került vízre, míg testvérhajója májusban. Ezek is, akárcsak a másik négy egység a Fekete-tengeri flotta állományába fognak tartozni. 2015 decemberében a szíriai felkelők elleni támadásban a ROSZTON-ON-DON is részt vett, víz alól indított szárazföldi célpontok ellen bevethető Kalibr csapásmérő robotrepülőgépeinek alkalmazásával.
A szíriai orosz beavatkozással kapcsolatosan meg kell említeni, hogy a héten hazatért merevszárnyú erők nagyobb része helyett, a közel-keleti államba további forgószárnyas technika került áttelepítésre. A távozó orosz gépeket mutató filmfelvételeken megjelentek az országban korábban eddig nem látott Kamov Ka-52-es és a Mil Mi-28N harci helikopterek példányai is. Ezek messze jobban megfelelhetnek a közeli légi támogatásra, mint Szuhoj Szu-24M és a Szu-34-es vadászbombázók.
Algéria átvette a második kínai építésű C28A-osztályú korvettjét is. Az EL FATIH (921) március 10-én került a megrendelő tulajdonában. A C28A korvettek mintegy 120 méter hosszúak, 14,4 méter szélesek, és 3,87 méteres merüléssel bírnak, vízkiszorításuk 2900 tonna. A csökkentett radarkeresztmetszetű felépítménnyel rendelkező C28A korvettek fegyverzetét egy NORINCO 76 mm-es hajóágyú, nyolc C-802-es hajók elleni robotrepülőgép, egy FM90N légvédelmirakéta-indító (nyolc rakétával), valamint két Type 730-as hétcsövű 30 mm-es légvédelmi gépágyú alkotja. A tatrészen egy helikopter leszállására alkalmas terület lett kialakítva, amihez egy hangár is tartozik. Meghajtásukról négy MTU 12V 1163 TB93 dízelmotor gondoskodik. A Hudong-Zhonghua hajóépítő vállalatnál épített hajókból tavaly novemberben került átadásra az ADHAFER (920) nevet viselő egység.
Júniusban kezdődik majd meg az orrkúp mögé, jobb oldalra épített merev légi üzemanyag felvevő csonkkal felszerelt HAL Tejas vadászbombázóval a légi próba. Az előszéria részét képező LSP-8-as repülőgéppel a tervek szerint a következő év márciusáig folynak majd a tesztek. A brit székhelyű Cobham által gyártott merev légi üzemanyag felvevő csonk felszerelése a strukturális megerősítések mellett a szoftverek és természetesen az üzemanyagrendszer módosítását is maguk után vonták. A kötelező földi teszteket követően júniusban kerülhet majd sor az első felszállásra is.
Befejeződtek a HAL könnyű harci helikopterével, az LCH-val végzett nem irányított rakétákkal végzett próbalövészetek. A TD-3-as jelzésű példánnyal több FZ 70 milliméteres rakétát indított el. A további fegyverzeti tesztek során az orr-rész alsó részén elhelyezett toronyba épített 20 milliméteres Giat Nexter gépágyú, illetve a MBDA Mistral-2 levegő-levegő rakéták kerülnek kipróbálásra.
Az Egyesült Államokban már a második Sikorsky CH-53K King Stallion helikopter is csatlakozott a légi tesztekben részt vevő első példányhoz. A 2018-ban záródó légi próbákban négy példány vesz részt. A 2015. október 27-én első felszállását végrehajtó eddigi egyetlen gép, már több mint 35 órát töltött a levegőben és már 222 kilométer per órás sebességgel is repült. Az amerikai tengerészgyalogság várhatólag 200 példányban fogja beszerezni az új nehézhelikoptert. Ez nyolc aktív, egy tartalékos és egy kiképzőegység felállítására lesz elegendő. De a nemrég tulajdonossá vált Lockheed Martin szerint jelentős külföldi megrendelés is várható a típusra. Jelenleg Németország, Izrael és Japán lehet az új variáns első külföldi megrendelője. A Sikorsky CH-53K King Stallion helikopterből jelenleg 10 példány található a gyártósoron, különféle gyártási stádiumban.
A Pearson Engineering elkészült a Stryker gyalogsági harcjármű hídvető változatával. 11,58 méter hosszú és 4 méter széles, egy darabból álló, 3 tonnás tömegű hídszelvényt, az M1132 műszaki jármű elejére szerelt hidraulikus munkahengerek segítségével helyezik le a jármű elé. A cég igény szerint további méretben is hajlandó hídszelvényeket kifejleszteni, ha arra igény mutatkozik.
Elsőként a USS PORTER (DDG-78) ARLEIGH BURKE-osztályú romoló kapta meg a SeaRAM légvédelmi rendszert a hátsó Raytheon Mk.15 Phalanx közelkörzeti légvédelmi rendszer helyett. Az első lépésben négy romboló fedélzetéről tűnik el a hátsó hatcsövű 20 milliméteres gépágyú és adja át a helyét a rakétáknak.
A háborús bevetések miatt jelentős hiány mutatkozik a Sikorsky HH-60G Pave Hawk helikopterekből. A veszteséglistára került példányok mellett a megmaradókból is vészesen fogy a repült idő, így az amerikai hadsereg 21 UH-60L-modellként gyártott Black hawk átalakítását határozta el. A speciális harci kutató-mentő feladatok ellátására összesen 372 millió dollár elköltésének árán fog képessé válni ez a változat.
NETARZENÁL GALÉRIA
Március 10-én került sor a Biztonságpolitikai Szakkollégium, a Magyar Hadtudományi Társaság, a Magyar Afrika Társaság és az Afrikáért Alapítvány által szervezett Afrika Konferencia megtartására, melynek a Nemzeti Közszolgálati Egyetem Orczy Úti Kollégiuma adott otthont. A rendezvény a kontinens fontos aspektusait érintve átfogó ismereteket nyújtott a hallgatóság számára, érintve többek között a geopolitika, a gazdaság, a biztonságpolitika és a humanitárius segítségnyújtás területeit.
A konferenciát Dr. Kaló József, a Biztonságpolitikai Szakkollégium elnöke, illetve Dr. Németh József Lajos, a szakkollégium alapító tagja és tiszteletbeli elnöke nyitotta meg. A vezetők külön kiemelték a Szakkollégium és az NKE Nemzetközi és Európai Tanulmányok Kar közötti szoros együttműködést, továbbá hangsúlyozták a közös konferenciák megrendezésének jövőbeni lehetőségeit.
A konferencia összesen négy blokkból állt, amelyek egyenként három 20 perces szakaszra oszlottak. Az előadók sorát Prof. Dr. Kecskeméthy Klára ezredes, az NKE Hadtudományi és Honvédtisztképző Karának oktatója, a Magyar Földrajzi Társaság Biztonságföldrajzi és Geopolitikai szakosztályának alapító tagja kezdte meg. Előadásában Afrika természeti kihívásairól adott átfogó képet, bemutatva a kontinens fő problémaforrásait, amelyek közül kiemelte a globális szinten megfigyelhető klímaváltozás hatásait, a vízhiányt és az ezekből fakadó konfliktusokat, amelyek az Európára nehezedő migrációs nyomás alapvető okai közé tartoznak. Szekciójának második előadója Dr. Biedermann Zsuzsa, aki a Magyar Tudományos Akadémia Világgazdasági Intézetének tudományos munkatársa. A gazdasági kihívásokról szóló előadásában a hallgatók megismerhették az Afrikában megfigyelhető főbb gazdasági trendeket, ezek közül is első sorban a primer szektor működését a kontinensen. A gazdasági aspektusokon túl szó esett a térség dinamikus fejlődéséről, elsősorban az infrastrukturális beruházások és a turizmus egyre nagyobb népszerűsége terén. A soron következő előadó Dr. Jakkel Anna volt, aki Kecskeméten praktizáló háziorvos és üzemorvos. Előadásában bemutatta az afrikai egészségügyi állapotokat, különös tekintettel a járványokra, továbbá az azokért felelős vírusok és baktériumok terjedésére. Mindemellett az Afrikában szerzett tapasztalatait is megosztotta a hallgatósággal, hiszen a humanitárius segítségnyújtás során végzett munkája során számtalan esetben találkozott a fent említett fertőző megbetegedésekkel.
A soron következő blokk első előadója Dr. habil. Benkes Mihály, az ELTE Társadalomtudományi Karának oktatója, aki Afrika fegyveres erőiről tartotta előadását. A fekete-afrikai térség terrorista szervezeteinek akcióit a belviszályokra, a gyarmatosításból megmaradt határok helyzetére és a nemzetállamok hiányára alapozva mutatta be. A soron következő előadó Dr. Marsai Viktor, az NKE oktatója volt, aki az al-Shababról, a Boko Haramról és az ISIS-ről tartotta előadását. Elsősorban a szubszaharai térségben uralkodó viszonyokat ismerhettük meg, illetve a térségben működő nemzetközi szervezetek eszköztárát, akik ezen csoportok tevékenységét próbálják meggátolni. A szekciót Dr. Búr Gábor, az ELTE Jelenkori Egyetemes Történeti Tanszékének docense zárta, aki a szomáliai kalózkodás biztonságpolitikai kihívásait mutatta be, emellett részletesen beszámolt a kalózkodás 1980-as évektől kezdve meglévő történetiségéről és hagyományairól a térségben.
Az ebédszünet utáni első előadó Babinszki Péter, aki a Szegedi Tudományegyetemen végzett történelemtanárként. Prezentációjában bemutatta az afrikai nők helyzetét, felhívva a figyelmet a térség égető problémáira, amelyek napjainkban 70 millió nőt érintenek a kontinensen. Mindemellett megismerhettük a népirtás utáni Ruanda politikai helyzetét, amely általánosságban pozitív képet mutat, főleg a nők politikai szerepvállalásának tekintetében. Konc Melinda, a Szegedi Tudományegyetem mesterszakos hallgatója, az Afrikáért Alapítvány munkatársa folytatta az előadások sorozatát, aki az afrikai gyermekek helyzetét mutatta be, ezen belül is a gyermekkatonaság problémakörét feszegetve, amely során kitért a társadalmi integráció fontosságára annak érdekében, hogy a gyermekkatonák vissza tudjanak illeszkedni a társadalomba. A szekciót Dr. Mihálffy Balázs agrármérnök, az iszlám első magyar sejkje zárta, aki előadásában Afrika színes, spirituálisan gazdag vallási hagyományait mutatta be. Részletesen beszámolt a különböző népcsoportok keveredett muzulmán és keresztény vallásos szemléletéről, az észak-afrikai arab népek nomád életmódjáról és a természeti vallások elemi erejéről egyaránt.
Negyedik, egyben utolsó blokkunk előadója Dr. Besenyő János ezredes, a Honvéd Vezérkar Tudományos Kutatóműhelyének vezetője volt, aki az Afrikában történő magyar katonai szerepvállalásról adott áttekintést. Előadásában országokra lebontva ismertette azokat a nemzetközi missziókat, amelyekben hazánk is szerepet vállal, bemutatva a Magyar Honvédség eddigi eredményeit a térségben, valamint a nemzetközi közösséggel kialakított igen szoros kapcsolatunkat. Mindemellett felsorolta azokat a prioritásokat, amelyek hazánk számára fontosak lesznek a jövőben, így az UNAMID támogatását, illetve a kalózok elleni fellépést a Guineai-öbölben. Végezetül felvázolta a műveleti szempontból fontos terveket, többek között a tudományos kutatások megkezdését polgári intézmények bevonásával, valamint egy afrikai részleg létrehozása az MH Kiképzési és Doktrinális Központ Tudományos Szakkönyvtár állományán belül. A magyar szerepvállalás civil oldaláról Horváth Dorottya, a Magyar Afrika Társaság munkatársa tartott előadást, aki az AHU múltját, jelenét és humanitárius munkájának tapasztalatait mutatta be. Mindemellett képet adott azokról a kezdeményezésekről és projektekről, amelyeket az alapítvány indított el Maliban, Malawiban, Madagaszkáron és Ugandában. Beszámolt a saját tapasztalatairól, az önkéntesség előnyeiről és hátrányairól, végül hasznos tanácsokkal látta el a hallgatóságot, amennyiben valaki ehhez hasonló munkára kapna kedvet.
Az előadások után a kvízjátékon kisorsolt nyeremények kiosztására került sor, amelyeket a támogatók egyes képviselői adtak át. Dr. Németh József Lajos záró szavaiban összefoglalta a konferencia legfontosabb megállapításait, köszönetet nyilvánított az előadóknak és a szervezőknek áldozatos munkájukért.