A beszámoló szerint a tüzek jelenleg öt tartományt érintenek. Leginkább Mugla tartományt sújtják, de Antalyában, Aydinban, Denizliben és Ispartában is küzdeni kell a lángokkal. Múlt szerda óta 180 tüzet vontak ellenőrzésük alá a hatóságok – közölte Pakdemirli.
Szerda este Mugla tartományban a kemerköyi hőerőmű területét is elérték a lángok, de csütörtökön sikerült megfékezni őket. A létesítményből a dolgozókat evakuáltak, a veszélyes anyagokat pedig már korábban elszállították, így a széntüzelésű üzemben nem történt robbanás.
Fatih Dönmez török energiaügyi miniszter arról számolt be, hogy a hőerőmű főegységeiben nem keletkezett komoly kár. Az üzemeltető cég továbbá azt a tájékoztatást adta, hogy jelenleg a létesítmény hűtése zajlik, egyúttal azon dolgoznak, hogy visszaállítsák az áramtermelést, és mihamarabb működésbe hozzanak minden egységet.
Törökországban kilencedik napja tombol a soha nem látott tűzvész. Az oltást Oroszország, Irán, Ukrajna, Azerbajdzsán, Spanyolország és Horvátország tűzoltó repülőgépei, valamint helikopterei segítik. A munkálatokat a 40 Celsius fok körüli hőmérséklet, a szél és az alacsony páratartalom is nehezíti, miközben időre időre újabb és újabb tűzgócok keletkeznek.
A meteorológusok szerint a hétvégén országszerte öt-hat Celsius fokkal csökken majd a hőmérséklet, illetve elered az eső, és a tenger felől érkező széllel a páratartalom is nőni fog. Az erdőtüzek következtében eddig nyolc ember vesztette életét a kis-ázsiai országban, miközben emberek tízezreit kellett evakuálni. A kis-ázsiai országban múlt szerda óta összesen 187 helyen keletkezett erdőtűz.
Az Európai Unió három különleges tűzoltó repülőgépet küld Törökországba, hogy segítse az erdő- és bozóttüzek oltását – közölte Janez Lenarcic válságkezelésért felelős uniós biztos. Janez Lenarcic elmondta, az Európai Unió a katasztrófahelyzetek kezelésének támogatására létrehozott polgári védelmi mechanizmusának keretében Horvátország egy, Spanyolország kettő Canadair repülőgépet biztosít az oltási munkálatokhoz. Az EU teljes szolidaritásáról biztosítja Törökországot a tűzvész okozta időszakban, és készen áll további segítséget nyújtani – tette hozzá az uniós biztos.
The post Továbbra is tucatnyi erdőtűz ég Délnyugat-Törökországban appeared first on .
Az új oltóanyagok olyan természetes gázokat tartalmaznak, mint az argon, a nitrogén és a szén-dioxid. Mindegyikük más, speciális alkalmazásterületre készült, az argon például vegyszereket tároló helyiségekben, a nitrogén a kritikus fontosságú elektromos infrastruktúrában, a szén-dioxid pedig a személyzet nélküli terekben vethető be biztonságosan.
Kizárólag olyan hatóanyagok és vegyületek alkotják a Sinorix NXN portfóliót, amelyek légkörünkben természetes úton jelen vannak, így nem károsítják a környezetet, és az oltómegoldások ökológiai lábnyomát is csökkentik.
A Sinorix NXN oltóanyagok kémiailag semlegesek, tűzzel érintkezve nem váltanak ki veszélyes reakciókat, és nem hagynak hátra káros melléktermékeket. Az aktivált oltóanyagok után így nem kell maradványokat takarítani vagy ártalmatlanítani, az üzlet az incidenst követően gyorsan visszatérhet a működés rendes kerékvágásába. A semleges oltóanyagok nagyon rosszul vezetik az elektromosságot, ezért különösen jól alkalmazhatók üzletkritikus infrastruktúrák tűzvédelmében.
Minthogy a Sinorix NXN természetes oltóanyagok ózonlebontó potenciálja (ODP) nulla, használatukat törvényi szabályozás sem korlátozza, nem fenyegeti őket kivezetés. Az új oltómegoldások emellett követik az EN szabványokat és útmutatásokat, és rendelkeznek a megfelelő – például VdS és CNPP – tanúsítványokkal, amelyek igazolják fenntarthatóságukat.
A termékportfólió egyszerű használatát többcélú alkatrészek biztosítják, amelyek minden oltóanyag esetében megegyeznek. Ráadásul a megoldások a teljes nyomástartományban (8-360 bar) a pneumatikus működtető egyetlen típusát használják, miként az elektromos és a pneumatikus működtetést is ugyanaz a hengerszelep-típus szolgálja ki. A Siemens új ADVtechnology (Advanced Double Actuation Valve) technológiája a telepítés és a palackcsere időigényét is drasztikusan lerövidíti. A felhasználók így sokkal könnyebben és gyorsabban építhetik be és tarthatják karban tűzoltó rendszereiket.
Kialakításuknál fogva a Sinorix NXN oltórendszerek az átfogó tűzvédelmi megoldásokba is könnyen integrálhatók, amelyekben az észleléstől az evakuálásig növelik a biztonságot és csökkentik a kockázatokat. Az integrált megoldásokhoz bevezethető, felhőalapú, digitális szolgáltatásokkal a vállalatok a létesítmények felügyeletét is optimalizálhatják.
The post Új, környezettudatos tűzoltó megoldásokat mutatott be a Siemens appeared first on .
A hatóság közleménye szerint a sajtóban megjelent hírekkel összefüggésben, amelyek szerint “egy nemzetközi oknyomozás révén kiderült, hogy számos országban telepítették meghatározott célszemélyek telefonjára az izraeli NSO által kifejlesztett kémprogramot, a Pegasust” az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló törvények alapján indította meg a vizsgálatot.
Hozzátették: a hatóság az üggyel kapcsolatban az eljárás végéig egyéb információt nem közöl.
The post Hivatalból vizsgálatot indított a NAIH a Pegasus-ügyben appeared first on .
A South China Morning Post (SCMP) című hongkongi lap internetes kiadása szerint a kínai külügyminisztérium hongkongi irodájának közleményében az olvasható: az amerikai döntés “kendőzetlen beavatkozás Hongkong ügyeibe és Kína belpolitikájába, továbbá lábbal tiporja a nemzetközi jog és kapcsolatok alapelveit”. A hivatal szóvivője a közleményben hozzátette: “Az úgy nevezett menedék felajánlásával Hongkongot próbálják lejáratni, illetve Kínát bemocskolni, olyan tevékenységet folytatva, amely a város virágzásának és stabilitásának lerombolását célozza”. Aláhúzta továbbá: “Peking kész szembeszállni a külföldi beavatkozással, megvédeni a nemzetbiztonságot, és folytatni a Hongkongot kormányzó ‘egy ország, két rendszer’ elv alkalmazását”.
A Joe Biden által csütörtökön aláírt rendelet az Egyesült Államokban tartózkodó, több ezer hongkongi számára teszi lehetővé, hogy vízumuk lejárta után akár 18 hónapig maradjanak az országban. A döntést az amerikai fél a Hongkongban 2020 júniusában életbe lépett nemzetbiztonsági törvény alapján a városban tevékenykedő ellenzéki törvényhozók és aktivistákkal szembeni hatósági fellépéssel indokolta.
Tavaly az Egyesült Királyság szintén felajánlotta segítségét a hongkongiaknak a nemzetbiztonsági törvény életbe lépését követően. A felajánlás értelmében a brit kormány lehetővé teszi a nagy-britanniai tartózkodást és munkavállalást azoknak a hongkongiaknak, akiknek úgynevezett brit tengerentúli státusuk van, azzal a céllal, hogy végül brit állampolgárságért folyamodhassanak. A szükséges jogosultsággal csaknem 3 millió hongkongi rendelkezik. A SCMP május végén arról számolt be, hogy az ehhez szükséges jelentkezést, amely január 31-től indult el, négy hónap alatt több mint 34 ezer hongkongi nyújtotta be.
Az utóbbi években több külföldi kormányzat – köztük az Egyesült Államok – is aggodalmát fejezte ki a hongkongi szabadságjogok helyzetét illetően. A többi közt aggályosnak tartják a pekingi központi kormányzat által Hongkongra szabottan kidolgozott, majd tavaly június 30-án bevezetett nemzetbiztonsági törvényt, valamint a hongkongi választási rendszer átalakítását. A lépések a bírálatok szerint súlyosan csorbítják a hongkongi szabadságjogokat, márpedig Kína az “egy ország, két rendszer” elve alapján nagyfokú autonómiát ígért Hongkongnak a korábban brit gyarmati uralom alatt álló város anyaországhoz történő 1997-es visszakerülését követő ötven évre.
The post Peking “bajkeveréssel” vádolja Washingtont a hongkongiaknak felajánlott menedék miatt appeared first on .
Akár szimbólum is lehetne. A hál' Istennek így vagy úgy, de manapság létező forrásokból történik valami jó. Aztán meg az alapvető funkció vonatkozásában mégis sikerül el(...)ni. Nem kicsit, nagyon. Mint ezt az aprólékos, szorgos munkával makulátlanul felújított, ikonikus bakonyi megfigyelőtornyot, melynek a kilátóerkélyét "bekaszlizták". Értitek...a szabadság legalapvetőbb élményét , vagy legalábbis annak illúzióját adó panorámakilátás útjába rácsot :-(
Persze nézhetjük inkább a dolog másik oldalát. Legalább nem bontották le, mint a szintén hadtörténeti jelentőségű BARSz állomást nem messze ide...amúgy abból is jó kilátó válhatott volna, egy kis izgalmas, hidegháborús ízzel.
Csak egy kicsi hibádzik, de ha az a kicsi minden, akkor továbbra is ott maradunk, ahol a part szakad. Ugye ismerős, magyar testvérek?
Zord
A miniszter keddi sajtótájékoztatón ismertette a rendszer fél éves alkalmazásának eredményeit, megállapításait a Romániai Magyar Demokrata Szövetség által kiadott közlemény foglalta össze. A Sumal 2 informatikai rendszert a törvénytelen fakitermelés megfékezésére dolgozták ki. A rendszerhez telefonos alkalmazás is tartozik, amelyen keresztül bárki ellenőrizheti, ha fát szállító gépkocsit lát, hogy legális-e a szállítmány.
A miniszter szerint a Sumal 2 faanyag-nyomkövető informatikai rendszerrel sikerült visszaszorítani az illegális fakitermelést. Ugyanakkor a rendszer a bürokráciát is csökkentette, hiszen digitalizálta az engedélykibocsátás folyamatát.
Amint Tánczos részletezte: a Sumal 2 rendszerbe regisztrált több mint 64 000 felhasználó hozzávetőlegesen 21 millió köbméter faanyag szállítására több mint 2,2 millió szállítólevelet állított ki, ami naponta átlagosan 12 600 iratot jelent. Egy évvel korábban ugyanebben a periódusban a rendszer korábbi verziója 17,3 millió köbméter fára 1,9 millió kísérőlevelet generált. A különbséget – a miniszter szerint – részben az okozza, hogy a Sumal új verziójába a fűrészpor, a pellet és a brikett szállítmányokat is be kell vezetni. A szállítmányok ellenőrzését a gps-es helymeghatározó és a szállítmányról feltöltendő fényképek is segítik.
A miniszter közlése szerint korábban naponta átlagosan 2,5 illegális szállítmányt lepleztek le, az új rendszerben a megnövekedett számok mellett is átlagosan napi kevesebb mint egy törvénytelen szállítmányt azonosítottak.
Az elmúlt hat hónapban az állampolgárok összesen több mint 858 ezer alkalommal ellenőrizték a faanyag-szállítmányok törvényességét. Az illegálisnak tűnő szállítmányok esetében a rendszer felajánlja a 112 segélyhívószám tárcsázását. Az állampolgárok 3468 ilyen hívást kezdeményeztek, végül 123 szállítmány bizonyult törvénytelennek.
A lakossági bejelentések alapján a hatóságok 212 900 lej (15,75 millió forint) értékben róttak ki bírságot, 307 köbméter fát és 24 olyan gépjárművet koboztak el, amellyel illegálisan szállítottak faanyagot. A rendőrség a rendszer bevezetése óta 19 721 ellenőrzés során közel 21 ezer köbméter fát kobozott el, 12,5 millió lej (925 millió forint) értékben szabott ki bírságot és 5952 esetben indított eljárást a törvénysértést elkövetők ellen.
The post A miniszter szerint jól vizsgázott Romániában a falopások visszaszorítására kidolgozott rendszer appeared first on .
“A külszolgálat magas rangú képviselője tolmácsolta a fehérorosz ügyvivőnek az EU határozott aggodalmait, miszerint a bevándorlók és a menekültek felhasználása teljességgel elfogadhatatlan” – jelentette ki Nabila Massrali szóvivő a brüsszeli testület sajtótájékoztatóján.
Hozzátette: “ennek a gyakorlatnak véget kell vetni, és Fehéroroszországnak tiszteletben kell tartania nemzetközi kötelezettségvállalását az illegális migráció, az emberkereskedelem és a menekültek elleni küzdelem terén”.
Az EU azzal vádolja a fehérorosz hatóságokat, hogy szándékosan beengedik az illegális bevándorlókat Litvánia területére. Vilnius pedig azt veti a minszki vezetés szemére, hogy Bagdadból és Isztambulból közvetlen repülőjáratokon utaztat be – többségében iraki – menekülteket, hogy aztán a szankciók miatt egyfajta revansként illegálisan átküldje őket az EU területére.
Josep Borrell, az EU kül-és biztonságpolitikai főképviselője a múlt hónapban arra figyelmeztetett, hogy az Európai Unió kész további, akár keményebb szankciókat bevezetni a fehérorosz kormány ellen, amennyiben az nem hagy fel az emberi jogok szisztematikus megsértésével.
Az EU legutóbb június végén határozott arról, hogy a Fehéroroszországgal szemben bevezetett megszorító intézkedések hatályát kiterjeszti, illetve gazdasági szankciókat hagy jóvá. A célzott gazdasági korlátozások a fehérorosz olaj-, műtrágya- és cigarettaipart érintenék, és kiterjednének a távközlésre, az energia-, olaj- és vegyiparra, valamint Fehéroroszország hamuzsír exportjára és a pénzügyi szektorra is.
Az unió szankciós listáján már 166 személy szerepel, köztük Aljakszandr Lukasenka elnök és két fia, valamint tizenöt olyan vállalat és ügynökség, amely közvetlen kapcsolatban áll a fehérorosz vezetéssel.
The post Az EU bekérette Fehéroroszország brüsszeli képviseletének vezetőjét appeared first on .
Vereckei Csaba elmondta: 1990-ben került a rendőrséghez az addig pártházként funkcionáló zalaegerszegi belvárosi épület, de azóta csak kisebb felújításokat végeztek benne.
Most a Környezet és Energiahatékonysági Operatív Program pályázatán elnyert közel 160 millió forintból zajlik energetikai felújítás, amelynek keretben szigetelik a homlokzatot, kicserélik a nyílászárókat, továbbá új fűtési és világítási rendszert alakítanak ki a november közepéig tartó munkálatok során – tette hozzá.
The post Felújítják a Zalaegerszegi Rendőrkapitányság épületét appeared first on .
A vádirat szerint egy 54 éves férfi 2019-2020-ban marihuánával kereskedett Budapesten és Pest megyében. A férfi a kábítószer egy részét egy 32 éves ismerősétől szerezte be, aki kokaint is kínált. Másik beszerzési forrása egy család három tagja volt, akik több helyen maguk termesztették a kannabiszt, egyebek mellett egy katonai jellegű konténerben – áll Ibolya Tibor közleményében.
Egy idő után az 54 éves férfi és unokatestvére is termesztettek kendert, ez volt az ellátás harmadik pillére. Az ültetvényekhez világító, szellőző és tápanyagellátó rendszert építettek ki. A vádlottak a termesztéshez szükséges áramot – két helyszínen is – a fő elektromos vezeték megbontásával, áramlopással biztosították – olvasható a közleményben.
A Készenléti Rendőrség Nemzeti Nyomozó Iroda nyomozói és a készenléti bevetési rendőrök 2020 júniusában felszámolták az elkövetői kört, hármukat őrizetbe vették. A Fővárosi Főügyészség hat férfi és egy nő ellen emelt vádat kábítószer-kereskedelem alap-, és egyes vádlottaknál – a jelentős mennyiségre figyelemmel – minősített esete miatt. A főügyészség hármukat üzletszerű lopással is vádolja – olvasható a közleményben.
Az ügyészség a vádlottakkal szemben fegyház- és börtönbüntetést indítványoz, emellett pénzbüntetést is, továbbá közügyektől való eltiltást és vagyonelkobzást a lefoglalt több százezer forintra. A vádlottak közül ketten letartóztatásban vannak.
The post Vádat emeltek egy kábítószer-kereskedő csoport ellen appeared first on .
A TASZSZ hírügynökség által ismertetett nyilatkozatában a misszióvezető nehezményezte, hogy a Biden-kormányzatnak a stabil kétoldalú kapcsolatok kialakításáról szóló szándéknyilatkozatai ellenére tovább fokozódnak az Egyesült Államokban szolgálatot teljesítő diplomatákkal szemben foganatosított “példátlan szigorítások”. Antonov szerint az amerikai fél “kitartó és leleményes” az orosz diplomáciai jelenléttel szembeni fellépésben.
A diplomata szerint Washington “kitalált indokkal” utasít ki orosz diplomatákat. Elmondta, hogy az amerikai külügyminisztérium tavaly decemberben egyoldalúan három évben korlátozta az orosz képviseletek személyzetének kiküldetési idejét. Mint mondta, ezt a gyakorlatot tudomása szerint egyetlen más országgal szemben sem alkalmazzák.
“Megkaptuk annak a 24 diplomatának a listáját, akinek 2021. szeptember 3-ig el kell hagynia az országot. Szinte mindannyian váltás nélkül távoznak, mert Washington hirtelen megszigorította a vízumkiadási eljárást” – mondta Antonov.
Közölte, hogy Moszkva a fegyverzetellenőrzési rendszerekkel szemben a kibertérben jelentkező fenyegetések megvitatását javasolta Washingtonnak és kifejezte reményét, hogy a felek átfogó párbeszédbe bocsátkoznak a kiberbiztonságról. Mint mondta, a szakértő szintű konzultációk már megkezdődtek.
Közölte, hogy Oroszország az idei első félévben 35 megkeresést intézett az amerikai hatóságokhoz az Egyesült Államokból érkező kibertámadások ügyében. Tavaly az orosz fél 45 ilyen megkeresést intézett a tengerentúlra. Amerikai részről tavaly tíz, idén pedig két hasonló ügyben fordultak Moszkvához a nagykövet szerint.
Kifogásolta, hogy a sajtóban megszellőztetett állítólagos orosz hackertámadásokra Washington “soha” nem szolgáltatott bizonyítékot. A nagykövet azt hangoztatta, hogy az orosz fél nyitott bármilyen kérdés megvitatására.
A nagykövet szerint Washington rávehetné Kijevet arra, hogy tárgyszerű párbeszédbe bocsátkozzon a délkelet-ukrajnai szakadárokkal és visszavonja nehézfegyvereit a demarkációs vonal közeléből. Ugyanakkor nehezményezte, hogy az amerikai külügyminisztérium “néhány tisztségviselője” az ukrajnai válság rendezését célzó minszki megállapodások előmozdítása helyett – amelynek fontosságában a genfi csúcstalálkozón az orosz és az amerikai elnök egyetértett – mindenért Oroszországot teszik felelőssé “agresszornak” minősítve Moszkvát.
Hangsúlyozta, hogy ezekre a problémákra “kizárólag diplomáciai úton, propaganda nélkül” lehet megoldást találni.
The post Orosz nagykövet: szeptember elejéig 24 orosz diplomatának kell elhagynia az Egyesült Államokat appeared first on .
Az Európai Ügyészség közölte: a szerda reggeli órákban végzet akció egy 14 millió eurót (mintegy ötmilliárd forint) meghaladó értékű, nemzetközi áfacsalás felderítését célozta. A közlemény Marcus Paintingert, az ügyészség müncheni delegáltját idézte, aki szerint az EPPO nélkül hónapokig tartott volna a művelet lebonyolítása, így azonban hetek alatt sikerült.
Az EPPO június 1-jén kezdte meg működését. Feladata az uniós költségvetés terhére elkövetett bűncselekményekkel kapcsolatos nyomozások és vádhatósági eljárások lefolytatása. Az új uniós szerv bármely más olyan jogellenes tevékenységet is kivizsgálhat és vádhatósági eljárás alá vonhat, amely “elválaszthatatlanul összekapcsolódik” az uniós költségvetés elleni bűncselekményekkel.
Az EPPO a nyomozásait és a vádhatósági eljárásait az Európai Bizottságtól, más uniós intézményektől és szervektől, valamint a tagállamoktól függetlenül folytatja. Más uniós szervekkel és ügynökséggel együttműködve, azok munkáját kiegészítve tevékenykedik.
Az Európai Unió tagországai közül 22 csatlakozott az EPPO-hoz. Magyarország nem vesz részt az együttműködésben.
The post Az Európai Ügyészség Magyarországon tartott házkutatást áfacsalás ügyében appeared first on .
Ganz szerint Irán megszegte a 2015 -ös nukleáris egyezményben meghatározott összes irányelvet, és körülbelül 10 hétre van szüksége az atomfegyverhez nélkülözhetetlen minőségű hasadóanyagok előállításához. A védelmi miniszter az ENSZ Biztonsági Tanácsában részt vevő országok nagyköveteivel tartott találkozóján beszélt, melyet a két emberéletet követelő, izraeli működtetésű teherhajó ellen Omán térségében elkövetett támadás miatt hívtak össze.
Ganz az iráni Forradalmi Gárda két magas rangú tagját, a drón-hadviselést irányító Szaid Ardzsanit, és a légierőt vezető Amir Ali Hadzsizadét nevezte meg felelősnek a Mercer Street nevű hajó elleni támadásért, amelyben meghalt a legénység két tagja, egy brit és egy román állampolgár. Izrael, Románia, Nagy -Britannia és az Egyesült Államok Iránt okolja az incidensért, igaz Teherán tagadja, hogy köze lenne hozzá.
Az izraeli politikus szerint Irán megszegte a korábbi nukleáris egyezményben meghatározott határértékeket, és Teherán ismét bebizonyította, hogy olyan nemzetközi és regionális kihívást jelent, amely Izraelt is fenyegeti. Ganz hangsúlyozta, hogy Irán több tucat terrorcselekményért felelős a Közel-Keleten, és milíciákat működtet Jemenben, Irakban és más országokban.
A 2015-ös nemzetközi megállapodás értelmében Teherán korlátozta atomprogramját, cserébe a nemzetközi közösség feloldotta az Iránt sújtó szankciók nagy részét. Donald Trump előző amerikai elnök viszont kilépett a megállapodásból, és visszaállította a büntetőintézkedéseket. Válaszul Teherán is fokozatosan felmondta a szerződésből fakadó kötelezettségeit.
Az újabb egyezményről folytatott, áprilisban megkezdett megbeszéléseket júniusban felfüggesztették, miután a keményvonalas Ebrahím Raiszi megnyerte az iráni elnökválasztást, és egyelőre nincs kitűzve a folytatás időpontja. Az izraeli védelmi miniszter egy nappal Raiszi beiktatása előtt beszélt Teherán nukleáris fejlesztéseiről.
The post Ganz: Irán hetekre van attól, hogy az atombombához szükséges mennyiségű hasadóanyagot állítson elő appeared first on .
A koronavírus-járvánnyal foglalkozó kabinet a kedd esti ülésén döntött az újabb korlátozásokról a delta variáns okozta negyedik hullám megfékezésére. Az augusztus 8-án életbe lépő korlátozások szerint Izraelben minden zárt térben kötelező lesz a “zöld címke”, vagyis csak a beoltottak és gyógyultak, illetve friss negatív teszttel rendelkezők léphetnek be a nyilvános helyekre.
A 12 év alatti gyerekekre is vonatkozik a “zöld címkéről” szóló szabályozás, és augusztus 20-tól szabadtéren is kötelező lesz a maszk a száz fősnél nagyobb rendezvényeken.
Az állami hivatalokban jövő héttől csak a dolgozók felé lesz jelen, a többiek otthonról dolgoznak, és az otthoni munkavégzést javasolták a magánszektor számára is. A kézfogás, az ölelések és testi kontaktust mellőzését kérik a lakosságtól, és ezentúl karanténba kell mennie a 12 év alatti fertőzöttekkel törődő felnőtteknek.
Fokozzák az otthoni karantén betartásának és a maszkviselés megszegésének ellenőrzését, és a 60 év felettieket arra kérték, hogy ne találkozzanak oltatlan emberekkel zárt térben.
Tilos a “piros” besorolású, vagyis erősen fertőzött országokba utazni, és a közepesen fertőzött “narancssárga” országokból visszatérőknek karanténba kell vonulniuk egy hétre akkor is, ha oltottak vagy gyógyultak. A zöld államokból érkezőknek csak a reptéri tesztek negatív eredményének kézhez kapásáig kell otthon tartózkodni.
A koronavírus-kabinet ülésén az egészségügyi szakemberek kijelentették, hogy a jelenlegi járványügyi adatok alapján már elkerülhetetlennek tűnik a zárlat bevezetése szeptemberben, hogy megállítsák a súlyos betegek számának növekedését, mert a kórházak már nem lesznek képes fogadni őket.
A szeptemberi zárás gazdasági költségei viszonylag alacsonyak lesznek az őszi zsidó ünnepek, a zsidó új év és a sátoros ünnep miatti kevés munkanap nyomán. A zárlat a szakértők szerint a betegek számát 10 napon, a súlyos betegek számát két -három héten belül befolyásolja. “Valószínűleg nincs menekvés az országos zárlat elől – kivéve, ha a harmadik oltás jelentősen csökkenti a betegek számát” – mondta az ülésen Naftali Bennett miniszterelnök.
“Célunk Izrael nyitva tartása, és ez még mindig lehetséges”- hangsúlyozta a kormányfő szerdán egy jeruzsálemi oltóközpont megnyitásán. “De nem kerülhetünk olyan helyzetbe, hogy a kórházaknak egy napon azt kelljen mondaniuk: nincs nálunk hely, nem jöhet ide a beteg. Tudni fogjuk, mikor kell fékezni”- tette hozzá, miután már két egymást követő napon háromezer fölött volt az azonosított új fertőzöttek száma.
“Kudarcot, katasztrófát jelent, ha bejelentjük a zárlatot az őszi ünnepekre, mindent el kell követni ennek megakadályozására. Még lehetőségünk van rá, keményebb ellenőrzésre van szükség” – vélekedett Nicán Horovic egészségügyi miniszter, aki a rádió szerint meglehetősen magára maradt véleményével a koronavírus-kabinetben.
A szigorítások mellett az oltások rohamos növelésével, a még mindig oltatlan mintegy egymillió, 12 évnél idősebb izraeli vakcinázásával, valamint a hatvan éven felüliek harmadik dózissal történő újraoltásával próbálják elkerülni az újabb országos zárlatot. Szerdán 3280 új vírushordozót azonosítottak az elvégzett több mint százezer teszttel, a pozitív esetek aránya 3,34 százalék volt az egészségügyi minisztérium honlapja szerint.
Már 443-ra emelkedett a kórházi ellátást igénylő esetek száma, akik közül 236-an súlyos betegnek számítanak, és 49-en lélegeztetőgép segítségére szorulnak. Ezen a héten megkezdték a 60 év fölöttiek újraoltását, közülük már 182 444-en vették fel a harmadik adag vakcinát. A Jediót Ahronót című újság hírportáljának, a ynetnek az elemzéséből kiderül, hogy a nem oltottak 4,5-ször nagyobb valószínűséggel kerülnek a súlyos betegek közé.
A december végén kezdődött oltási kampányban Izrael mintegy 9,3 millió lakosából eddig 5 796 466-ot (tizenkét évesnél idősebbeket) már legalább egyszer beoltottak a Pfizer vakcinájával. Ez az ország lakosságának 62,33 százaléka, azonban ez nem bizonyult elégnek a sokkal fertőzőbb delta vírusváltozat okozta járvány megfékezésére. A pandémia megjelenése óta 884 933 koronavírus-fertőzöttet azonosítottak. A SARS-CoV-2 koronavírus okozta betegségben (Covid-19) tavaly február óta 6497-en haltak meg Izraelben.
The post Izraelben szigorításokról döntött, és szeptemberi zárlatra készül a kormány appeared first on .
Sajtótájékoztatóján Mateusz Morawiecki elmondta, hétfőre virradóra a kelet-lengyelországi Zamosc városában egy egyelőre ismeretlen tettes felgyújtotta az egyik mobil oltópontot, majd az állami egészségügyi felügyelet helyi székhelyét is. A rendőrségi közlemény szerint a tűzben senki sem sérült meg, az elkövetőt keresik. Morawiecki kilátásba helyezte: a hatóságok nagyon szigorúan fognak hozzáállni az ilyen tettekhez.
Lengyelországban az utóbbi időben több oltópontoknál is történtek különböző súlyosságú incidensek. Július 25-én például a fővároshoz közeli Grodzisk Mazowiecki községben ki kellett hívni a rendőröket a Lengyel Sárgamellényesek nevű, önmagát “a kormányzati és rendőrségi jogsértéseket ellenzőnek” minősítő, a koronavírus elleni oltást is bíráló mozgalomhoz tartozó egyik csoport miatt. A csoport az oltópontba próbált betörni, a rendőrségi beavatkozás során két személyt vettek őrizetbe.
A Grodzisk Mazowieckiben történt incidens után Mariusz Kaminski belügyminiszter utasítására már megerősítették az oltópontok rendőrségi felügyeletét. Az újabb események hatására a védelmet ki kell terjeszteni 24 órásra – közölte hétfőn Jaroslaw Szymczyk lengyel rendőrfőkapitány.
Adam Niedzielski egészségügyi miniszter úgy értékelte, hogy a támadások célja a lakosság eltántorítása az oltásoktól, ez pedig a közeledő negyedik járványhullám kapcsán növeli egy újabb gazdasági lezárás kockázatát.
Lengyelországban jelenleg nem számít rossznak a járványhelyzet, hétfői adatok szerint egy nap alatt 91 új fertőzést mutattak ki, senki nem hunyt el. Hétfőig Lengyelországban közel 34,5 millió oltást adtak be, teljes – egy- illetve kétdózisú vakcinával történő – oltásban közel 17,5 millió ember részesült, vagyis a felnőtt lakosság több mint fele. Az oltási hajlandóság azonban az utóbbi hetekben csökkenő tendenciát mutat, a kormány ezért népszerűsítő kampányt folytat.
Az egészségügyi miniszter a múlt héten kizárta, hogy kötelezővé tennék az oltásokat minden felnőtt számára. Nem zárta ki azonban, hogy az egészségügyi dolgozók esetében bevezetik az ilyen kötelezettséget. Lengyelországban jelenleg nem korlátozzák különféle szolgáltatások igénybevételét a be nem oltottak számára.
A wpolityce.pl lengyel konzervatív hírportál megrendelésére készített, pénteken közzétett felmérés szerint a nyugat-európai országokban már jelentkező új járványhullám kapcsán például Franciaországban elrendelt, a be nem oltott embereket érintő szigorítások esetleges bevezetését a lengyelek 42 százaléka támogatná, 48 százalék pedig ellenzi az állampolgárok ilyen jellegű megkülönböztetését.
A be nem oltottakat érő szigorításoknak több híve van a fő ellenzéki erőt, a Polgári Koalíciót támogatók csoportjában (70 százalék), de a kormánytábor hívei közül is viszonylag sokan – a válaszadók 46 százaléka – támogatná az ilyen intézkedéseket.
The post Idiocracy: rendőrségi védelmet kapnak a lengyelországi oltópontok appeared first on .
A tárca közölte, hogy az új, “kettes prioritás” nevet viselő intézkedés értelmében “kiterjesztik az Egyesült Államokba való végleges letelepedés lehetőségét sok ezer afgán állampolgárra és közvetlen családtagjaikra, akik veszélyeztetettek lehetnek amerikai kapcsolataik miatt, de nem jogosultak a Speciális Bevándorló Vízum (SIV) igénybevételére.”
A külügyminisztérium tájékoztatása szerint egyes afgán állampolgárok mostantól az Egyesült Államok menekültügyi programján keresztül folyamodhatnak végleges letelepedési engedélyért. Az új szabályozás vonatkozik például azokra, akik egy az amerikai kormány által finanszírozott programban dolgoznak, vagy dolgoztak Afganisztánban, illetve akik az Egyesült Államokban működő médiavállalatoknak, vagy nem kormányzati szervezeteknek a jelenlegi vagy volt alkalmazottai. Ezen kívül azok is pályázhatnak, akik vállalkozóként, tolmácsként vagy fordítóként dolgoztak az Egyesült Államok és a NATO afganisztáni katonai műveletében.
Az amerikai és a NATO vezette szövetséges haderő májusban megkezdett kivonulásával párhuzamosan a tálibok az utóbbi két hónapban nagyszabású hadműveleteket indítottak, és jelentős területeket foglaltak el a közép-ázsiai országban, ugyanakkor még nem került kezükre egyetlen tartományi főváros sem. A biztonsági helyzetre tekintettel több ország is felszólította Afganisztánban tartózkodó állampolgárait, hogy haladéktalanul hagyják el az ország területét a leghamarabb elérhető kereskedelmi járatokkal.
A Joe Biden vezette adminisztráció hivatalosan júliusban indította el azt a kimenekítési hadműveletet, amelynek során azokat az afgán állampolgárokat mentik ki az ázsiai országból, akik a háború során segítették az amerikai erőket és ezért fennáll a veszélye, hogy a tálibok áldozataivá válnak, miután az Egyesült Államok kivonult az országból.
Az amerikai erőkkel együttműködő afgán állampolgárok első, több mint 200 fős csoportja pénteken érkezett meg az Egyesült Államokba. Az első evakuációs járattal 221 afgán állampolgár érkezett a különleges vízumprogram keretében, köztük 57 gyerek és 15 csecsemő.
Biden a járat megérkezését “fontos mérföldkőnek” nevezte, egyúttal közölte, hogy szeretné elismerésben részesíteni azokat a háborús veteránokat, diplomatákat és egyéb amerikai állampolgárokat, akik szószólói voltak az afgán állampolgároknak. Az elnök köszönetet mondott az afgánoknak amiatt, hogy az Egyesült Államok “oldalán állnak”, s úgy fogalmazott: büszke arra, hogy “otthon üdvözölheti őket”.
Az amerikai kongresszus csütörtökön hagyta jóvá azt a jogszabályt, amely további 8000 vízumot és 500 millió dollárt tesz elérhetővé az afgán vízumprogram számára.
The post Az Egyesült Államok bővíti a befogadható afgán menekültek számát appeared first on .
Azt írták, hogy a BRFK-ra egyetlen ilyen bejelentés érkezett; az idős ember halálának körülményeit szakértők bevonásával vizsgálják, idegenkezűség gyanúja eddig nem merült fel.
A rendőrök meghallgatták az ügyben az óbudai lakosokat szórólapon figyelmeztető lakásszövetkezeti elnököt, a BRFK közlése szerint “a sajtónyilatkozatokkal ellentétben konkrét információt nem, csak feltételezéseket hozott a nyomozóhatóság tudtára”. Hozzátették: az előkészítő eljárásban ezt is ellenőrzik a nyomozók.
A közlemény arra is kitér, hogy a rendőrök a lakótelepen csaknem kétszáz embert hallgattak meg, de eltartási szerződéssel kapcsolatos gyanús halálesetről nem találtak adatot. Újra elővették a korábbi években természetes úton bekövetkezett halálesetek aktáit is, de egyelőre ezekben sem akadtak gyanús körülményekre – tették hozzá.
A rendőrség azt kéri, hogy ha bárkinek bűncselekményről vagy annak akár a leghalványabb gyanúját felvető konkrét esetről van tudomása, haladéktalanul tegyen bejelentést bármelyik rendőri szervnél, hívja a 112-őt, vagy – akár névtelensége megőrzése mellett – a Telefontanú 06-80-555-111 zöldszámát.
Arra is felhívták a figyelmet, hogy egy előnytelen szerződés megkötése önmagában nem feltétlenül büntetőjogi kategória. A BRFK azt tanácsolja, hogy egy ilyen döntést csak jól átgondolva, hozzátartozókkal, barátokkal megbeszélve, lehetőleg saját ügyvéddel konzultálva, ingatlanszakértő véleményét kikérve hozzanak meg – írták.
The post Vizsgálják, kell-e nyomozni óbudai eltartási szerződések és halálesetek miatt appeared first on .
A WUSA9 nevű televíziós csatorna szerint a fővárosi rendőrség hétfőn erősítette meg, hogy véget vetett életének egy 26 éves rendőr, Kyle DeFreytag.
DeFreytag az ostrom után elrendelt kijárási tilalom betartásáért felelt, amelyet azután vezettek be, hogy tüntetők rendőrökkel csaptak össze, és betörtek a kongresszus épületébe, azt követően, hogy Donald Trump előző amerikai elnök az elektori szavazatok hitelesítésének leállítására szólított fel.
A rendőrség nem sokkal azután tudatta DeFreytag halálhírét, hogy megerősítette: a múlt csütörtökön szintén öngyilkosságot követett el Gunther Hashida rendőr. “Hashida rendőr hős volt, aki életét kockáztatta a Capitoliumunk, a kongresszusi közösség és demokráciánk védelméért” – fogalmazott Nancy Pelosi demokrata párti házelnök. “Minden amerikai hálával tartozik neki a január 6-án és az egész, önzetlen szolgálata során tanúsított nagyfokú bátorságáért és hazafiasságáért” – tette hozzá.
A Capitoliumot védő rendőrök közül elsőként Howard Liebengood követett el öngyilkosságot, 51 éves korában. Halálának hírét a capitoliumi rendőrség januárban erősítette meg. Néhány héttel később önkezével vetett véget életének Jeffrey Smith washingtoni rendőr is.
A Capitolium január 6-i ostromának kivizsgálásával megbízott kongresszusi bizottság a múlt héten kezdte meg munkáját. A első, múlt keddi ülésen az egyik rendőr, Michael Fanone – akit az ostrom során összevertek – bírálta a Republikánus Párt egyes tagjait. “A kollégáimmal szembeni közöny szégyenteljes” – fogalmazott Fanone. A bizottság tagja, Adam Kinzinger illinois-i republikánus képviselő közölte: a vizsgálat során alaposan szemügyre veszik, hogy mit csinált és milyen beszélgetéseket folytatott a republikánus hívekkel Trump.
Az amerikai törvényhozás épületét január 6-án ostromolták meg, Trump gyújtó hatású beszéde után. Az előző elnök nem ismerte el vereségét, és arról írt a közösségi oldalain, hogy a választást elcsalták. A Capitoliumban a szenátus épp a demokrata párti Joe Biden győzelmét hozó novemberi elnökválasztás eredményeit készült hitelesíteni.
Az összecsapásokban öten életüket vesztették, köztük a biztonsági erők egyik tagja. Brian Sicknick összeesett, amikor összetűzésbe került a támadókkal, és meghalt. Az igazságügyi orvos szakértő később megállapította, hogy halálát természetes ok idézte elő.
The post Öngyilkossági hullám tört ki a Capitoliumot védő rendőrök között appeared first on .
Közleményük szerint a férfi és testvére több hónappal ezelőtt egy lakatlan ingatlannál szedett össze csaknem 880 tételnyi robbanóanyagot, robbanószert és lőszert. A hatóságok hétfőn kutatták át a férfi ingatlanát, ahol megtalálták az eltulajdonított eszközöket.
Az ügyben a Pest Megyei Rendőr-főkapitányság robbanóanyag és robbanószer engedély nélküli megszerzésével elkövetett robbanóanyaggal és robbanószerrel visszaélés és más bűncselekmény miatt nyomoz.
A törvényszék kiemelte: figyelemmel a férfi terhére rótt bűncselekmény tárgyi súlyára és a várható büntetésre – 2-12 év szabadságvesztés -, fennáll a szökés, elrejtőzés veszélye. Mindemellett a férfi a közvetlen családtagjai által lakott ingatlanon rejtette el a robbanószereket, bűntársa pedig ismeretlen helyen tartózkodik. Így a férfi szabadlábon hagyása esetén a tanúk és mások befolyásolásával veszélyeztethetné a bizonyítást. Továbbá a bűnismétlés veszélye is fennáll, ezért az ügyészi indítvány szerint a letartóztatása indokolt.
A Budakörnyéki Járásbíróság nyomozási bírója meghallgatta a férfit, majd elrendelte letartóztatását az elsőfokú bíróságnak a tárgyalás előkészítése során hozandó határozatáig, de legfeljebb szeptember 4-ig.
A döntést az ügyész tudomásul vette, míg a gyanúsított fellebbezett ellene. A végzés nem végleges, de végrehajtható – olvasható a közleményben.
The post Olyat gyűjtött, amit nem kellett volna: tetartóztatták appeared first on .
Lermontov szerint a bizottsághoz több panasz érkezett be az állami finanszírozásban részesülő orosz színházak repertoárpolitikájával kapcsolatban. Mint mondta, társadalmi vitára kell bocsátani, hogy vajon ez összhangban áll-e a Vlagyimir Putyin elnök által nemrégiben elfogadott nemzetbiztonsági stratégiával.
A vitát a tisztségviselő szerint a színházak, a társadalom és a kulturális minisztérium képviselőinek bevonásával szándékoznak lebonyolítani. Az eljárás határidejét Lermontov nem nevezte meg.
A színházi repertoárokat mások mellett Szvjatoszlav Ribasz író is bírálta, aki egy, a múlt hónapban a Lityeraturnaja Gazeta hasábjain megjelent cikkében úgy vélekedett, hogy egyes bemutatott darabok nincsenek összhangban a július 2-án kiadott, a nemzetbiztonsági stratégiát taglaló elnöki rendeletben is megfogalmazott nemzeti eszmével.
Ribasz emlékeztetett az 2015-ben kirobbant botrányra, amikor Borisz Mezdricset, a Novoszibirszki Állami Akadémiai Opera- és Balettszínház volt igazgatóját és Tyimofej Kuljabint, a Tannhäuser opera rendezőjét a hívők érzelmeinek megsértésével vádolták. Felidézte a 2016-ban a vorkutai bányászati és közgazdasági főiskola 53, a Soros Alapítvány által kiadott történelem tankönyvével kapcsolatban kirobbant vitára is.
“A mindenütt jelen lévő Soros szellemében való értelmezési szabadságnak csak azután lett vége, hogy az egyikben (a könyvek egyikében) az orosz elnök elleni sértések szerepeltek” – írta.
Ribasz szerint Prokofjev Háború és béke operájának a brit Graham Vick által a szentpétervári Mariinszkij Színházban színre vitt változata eltorzította Tolsztoj karaktereit, Natasa Rosztovát például prostituálnak állította be. Az amerikai John Neumeiert, aki a moszkvai Bolsoj Színházban rendezte meg az Anna Karenyinát, a cselekmény eltorzításával vádolta meg, amiért Karenyinből elnökjelöltet csinált.
Nehezményezte a Konsztantyin Bogomolov rendezésében a Csehov Moszkvai Művészszínházban színre vitt Muskétások a modern Oroszországban élnek, és “egyszerűen lubickolnak a mindent legyőző közönségességben”. Ribas ennek fényében pusztán figyelemelterelésnek minősítette, hogy a moszkvai Gorkij Művészszínház botrányt kavart azzal, hogy a Sztálinról szóló, A csodálatos grúz című darabban felléptette Olga Buzova felkapott hírességet.
Az író az orosz klasszikusok, a nemzetközi eszme “határozott és visszavonhatatlan” védelmére szólított fel. Követendő példaként a (második világháborús szovjet) “Győzelem” melletti kiállást nevezte meg.
Orosz kulturális miniszter: a tárcánál nem merült fel a színházi repertoárok cenzúrázásaAz orosz kulturális minisztériumban nem merült fel a színházak repertoárja feletti ellenőrzés, az ország alkotmánya tiltja a cenzúrát – idézték szerdán orosz lapok Olga Ljubimova tárcavezetőt. A miniszter hangsúlyozta, hogy a társadalmi bizottság “egyes tagjainak elképzelései és eszmefuttatásai” nem tévesztendők össze a tárca állásfoglalásával. Ljubimova szerint a Lermontov által vázolt javaslatokat nem vitatták meg a misztériummal. “Az Oroszországi Föderáció jogszabályaival összhangban az orosz kulturális minisztériumnak nincs joga beavatkozni a kulturális intézmények alkotó tevékenységébe, ez egy független folyamat”- jelentette ki a miniszter újságíróknak a sajtóbeszámolók szerint. Hozzátette, hogy ha a kultúra területén megsértik a hatályos jogszabályokat, az illetékes hatóságoknak jogukban áll ezt értékelni. Ljubimova szerint a kulturális minisztérium feladata az, hogy biztosítsa az átfogó párbeszédet, amelyben minden fél megszólalhat, hogy szükség esetén közösen lehessen megalapozott döntést hozni a nyilvánosságot érintő aktuális kérdésekben.
The post Agyrém: nemzetbiztonsági szempontból vizsgálná az orosz színházak repertoárját a kultuszminisztérium társadalmi bizottsága appeared first on .
A közlemény szerint a metró középső szakaszának munkaterületén, a Corvin-negyed és a Kálvin tér között történt a baleset július 30-án. A Nagyvárad téren elszabadult két teherkocsi, amelyen két ember tartózkodott. A kocsik három embert elsodortak, egyikük meghalt, a másik kettő megsérült. Őket kórházba vitték, de aznap elhagyhatták az intézményt.
A baleset halálos áldozata és sérültjei is a felújítást végző vállalkozó szakemberei, akik a kezelésükben lévő munkaterületen dolgoztak saját eszközeikkel. A Budapesti Rendőr-főkapitányság (BRFK) szakértők bevonásával vasúti közlekedés veszélyeztetése miatt indított büntetőeljárást ismeretlen tettes ellen – írták.
A 3-as metró felújításának koordinálását végző Metró Felújítási Projekt Igazgatóság munkatársai és a BKV dolgozói együttérzésüket fejezték ki.
The post BKV: nem egy, hanem két kocsi szabadult el a múlt heti balesetben appeared first on .