A zentai Kertészek Egyesülete és a Science Kft. június 3-a és 5-e között Óbecse, Ada, Magyarkanizsa, Zenta állomásokkal népszerűsítik a tudományokat a fiatalok, diákok és felnőttek körében. A Tudományok útja tudománynépszerűsítő rendezvény a zentai Kertészek Egyesületének kezdeményezésére, hagyományteremtő szándékkal indult útjára 2013-ban. Idén egy utazó, interaktív kiállítás: a Sokszínű fizikabusz, valamint matematikai kiállítás, előadások, interaktív programok és kreatív műhelyek várják az érdeklődőket négy város hat helyszínén.
A Számok matematikai kiállítás június 3-án, szerdán 17 órakor a zentai Művelődési Ház kiállítási teremében nyílik meg. A Számok kiállítás a Május a matematika hónapja nevű rendezvény egyik kiállítása, amelynek szervezője a Tudománynépszerűsítő Központ (CPN) és a Szerb Tudományos és Művészeti Akadémia (SANU) Matematikai Intézete.
A kiállítás megtekinthető a rendezvény ideje alatt, június 4-én és 5-én 10–12 és 17–19 óráig.
A Sokszínű fizikabusz menetrendje:
1. állomás: június 4-e, 9–12 óra – Óbecse, Than Emlékház
2. állomás: június 4-e, 16–19 óra – Ada, Műszaki Iskola, Termometal
3. állomás: június 5-e, 9–12 óra – Magyarkanizsa, Beszédes József MMIK
4. állomás: június 5-e, 16–19 óra – Zenta, Fő tér.
A Művelődési Ház kiállítási termében izgalmas tudományos témájú előadások, bemutatók, kiállítás, műhelymunkák várják az érdeklődőket. A rendezvény kiemelt partnerei a belgrádi Tudománynépszerűsítő Központ (Centar za promociju nauke) és a MTA Wigner Fizikai Kutatóközpont.
Idén 86. alkalommal rendezik meg az ünnepi könyvhetet Budapesten. A rendezvényre több kárpátaljai szerző műve is megjelenik:
Vári Fábián László: Ereimben az idő (Magyar Napló Kiadó);
Nagy Zoltán Mihály: Fogott figurák (Magyar Napló Kiadó);
Füzesi Magda: Kapunyitogató (Kráter Kiadó);
Bartha Gusztáv: Világvég (Széphalom Kiadó);
Brenzovics Marianna: Hasadás (Kalligram);
Lengyel János: Arc-poeticák (Intermix Kiadó);
Dupka György: „Ne ítéljetek el…!” (Intermix Kiadó);
Zubánics László: Világok végeink (Intermix Kiadó).
A Magyar Könyvkiadók és Könyvterjesztők Egyesülete 1929 óta szervezi meg az ünnepi könyvhetet, melyhez 2001-től kapcsolódnak a gyermekkönyvnapok. Az érdeklődőket a hagyományos programok mellett kísérőprogramok is várják, vagyis az aktuális könyvújdonságok, dedikálások mellett, beszélgetések és zenei előadások is. A könyvhét fő helyszíne a fővárosi Vörösmarty tér és környéke, de több nagyvárosban is rendeznek fesztiválokat (Debrecen, Pécs, Szeged, Sopron stb.). A Magyar Örökség díjjal kitüntetett kulturális rendezvény évről évre nagyobb népszerűségnek örvend.
Az idei könyvhetet és gyermekkönyvnapokat június 4. és 8. között tartják, az eseményt Sárközi Mátyás József Attila-díjas író nyitja meg.
PTB
Kárpátalja.ma
Az elmúlt öt évben a kormányzás kulcsszava az erő volt, mostantól azonban a figyelem lesz - mondta Orbán Viktor miniszterelnök pénteken Budapesten, a Szövetség a Polgári Magyarországért Alapítvány által szervezett, Ötéves a kormány című konferencián, amelyen arról is beszélt: új szakaszt kell nyitni és a polgári életminőség megteremtésére kell fektetni a hangsúlyt.
Az elmúlt öt évben egy végzetesen legyengített országot kellett felerősíteni, ami sikerült, és bár az erős vezetés ezután sem gyengülhet el, ma már nem az erő a legfontosabb: mostantól a kormányzás kulcsa a figyelem, „odafigyelés az emberekre, a mindennapi életre" - fejtette ki a Budapesti Történeti Múzeumban tartott, mintegy háromnegyed órás beszédében a kormányfő, aki szerint ez a munka talán még nehezebb lesz.
A miniszterelnök szerint új szakaszt kell nyitni és a polgári életminőség megteremtésére kell a hangsúlyt fektetni, a 2016-os költségvetés már erről szól: „a munkába igyekvő, bérből és fizetésből élő emberek számára akarjuk otthonosan berendezni az országot".
A polgári berendezkedés lényege - folytatta -, hogy az emberközeli, emberléptékű, a politika pedig nem „odafent történik", a makromutatók világában, hanem „bekopogtat az emberekhez, és a gondjaikra keresi a választ". Megismételte: bár fontosak a nagy politikai célok, a fő feladat az emberek mindennapi problémáinak kezelése. Nem szabad, hogy a kormányzás elvonja a figyelmet az emberekről - figyelmeztetett.
A polgári berendezkedés azt is jelenti: Magyarország magyar ország lesz, kis betűvel és két szóval, vagyis első a magyar emberek biztonsága, boldogulása és jóléte - fogalmazott a kormányfő, erkölcsi kérdésnek nevezve a magyarok sikerét. Több munkahely, kevesebb adó, támogatás a családoknak, nagyobb rend, de kevesebb szabály, kényelmesebb élet, büszkeség, kiállás - sorolta a polgári berendezkedés jellemzőit.
Értékelésében Orbán Viktor azt mondta: Magyarország ma már egy megerősödött, biztos lábakon álló, EU-s összehasonlításban is jól teljesítő ország. Úgy fogalmazott: 2010-ben, nyolc év szocialista kormányzás és a 2008-as válság nyomán Magyarország romokban hevert, mára azonban már „a magyar fregatt stabil", „biztosan szeljük a hullámokat", noha „van még tennivaló a fedélzeten", és „a tenger is viharos még". Magyarország felemelő átalakuláson ment át 2010 óta - jelentette ki a miniszterelnök, aki hozzátette azt is, hogy az unortodox módszerekre megjegyzéseket tevők ma már érdeklődnek a magyar recept iránt.
Beszédében felsorolt az elmúlt évekből olyan „kimagasló oszlopokat", amelyek szerinte bizonyítják, hogy van a magyarokban kurázsi és az országban fantázia. Megemlítette a gazdasági növekedést, a bővülő foglalkoztatottságot, a nulla közeli inflációt, a nyugdíjak értékének növelését, az adók és a rezsi csökkentését, az óvodások túlnyomó többségét érintő ingyenes étkeztetést, a multik és a bankok közteherviselésben való részvételét, a bankok által megkárosított ügyfeleknek nyújtott állami igazságszolgáltatást, az új alaptörvényt, a politikusok számának felére csökkentését, a rendőrség számának emelését és Budapest buszparkjának megújítását.
A devizahitelesekkel kapcsolatban megjegyezte - utalva a konferencián szintén felszólaló Matolcsy György jegybankelnök szavaira -, hogy a forintosítással nem lehetett „gatyázni", mert ha nem lépték volna meg időben, akkor ma 70 százalékkal magasabbak lennének a törlesztőrészletek, s nem arról szólna a vita, hogy azok mennyivel csökkentek.
Jelezte ugyanakkor, hogy alkalmanként hibáztak is, ilyen volt például a távközlési adó kiterjesztésének terve, amely internetadóként vonult be a köztudatba, de - mondta - nem ragaszkodtak a hibájukhoz.
A miniszterelnök arról is beszélt, hogy most „a jobbszél pártja tűnik vezető ellenzéki erőnek" Magyarországon, amivel kapcsolatban fontosnak tartotta világossá tenni az Európai Unióval és az NATO-val kapcsolatos álláspontját. Azt mondta, bár kész vitázni az Európai Unióval, de azt határozottan ellenzi, hogy bárki is az EU-ból vagy a NATO-ból való kilépés irányába terelje az országot, mert „nekünk, magyaroknak ez a családunk", és „nem válunk".
Kitért a bevándorlással kapcsolatos új uniós tervekre is, amelyekről úgy fogalmazott: aki el akarja venni azt az alapvető jogot, hogy „megválasszam, kit engedek be a házamba, családomba, hazámba, az nem jót akar nekem, hanem rosszat".
Előadásában Orbán Viktor szólt arról is, őt is meglepte, hogy a tavalyi három, a Fidesz-KDNP győzelmét hozó választás után minden korábbinál hevesebb támadások érkeztek Magyarországgal szemben. Úgy vélte ugyanis, hogy a kormány politikájának megerősítése három választáson „egy időre lecsillapítja a kedélyeket", ám nem így történt.
Kijelentette: 25 év alatt sok minden változhat, de az nem, hogy „mi voltunk és mi vagyunk a szabad és független Magyarország hívei", „mi vagyunk azok, akik számára Magyarország szuverenitása nem lehet alku tárgya".
Arra is felhívta a figyelmet ugyanakkor, hogy a bizalom megszerzéséért sokat kellett dolgozni, a bizalom megtartásáért azonban külön is tenni kell. Mint mondta, senki sem állhat a törvények fölött, senki sem élhet vissza a helyzetével, de az sem fogadható el, hogy merő irigységből támadjanak embereket, mert ők bátrak és sikeresek. Zéró tolerancia a visszaélésekkel és az alaptalan rágalmakkal szemben egyaránt - hangoztatta Orbán Viktor.
Összegzésül azt mondta, a valaha volt legjobb kormánya akarnak lenni minden magyar embernek, „a mi kormányunknak továbbra is Magyarország lesz az első", Magyarország „a közös szenvedélyünk".
Beszédét a szokásos fordulattal zárta: „Hajrá, Magyarország, hajrá, magyarok".
(
Az al-Kaida nemzetközi terrorhálózat szíriai ágának tartott an-Nuszra Front és a vele szövetséges csoportok újabb területeket vontak ellenőrzésük alá az északnyugati Idlíb tartományban - jelentette pénteken egy ellenzéki szervezet.
A magát a "Hódítás hadseregének" nevező iszlamista koalíció csütörtök este hatalmába kerítette Ariha városát, miután a kormányhadsereg visszavonult a térségből.
Az Emberi Jogok Szíriai Megfigyelő Központja (OSDH) nevű emigráns csoport szerint a főként az an-Nuszra Frontból és az Ahrar as-Sam ultrakonzervatív milíciából álló szövetségnek heves harcok árán pénteken sikerült elfoglalnia négy, Arihához közeli települést is. A Bassár el-Aszad szíriai államfőhöz hű hadsereg harci gépei eközben a szélsőségesek állásait bombázták a térségben.
Ariha keletre fekszik Dzsiszr-es-Sugur várostól, amelyet áprilisban foglaltak el a szunnita hódítók. A tartomány székhelyét, Idlíb városát március 28-án kerítették hatalmukba. Szakértők szerint a tartomány stratégiai fontosságát az adja, hogy a török határhoz és a hadsereg egyik fellegvárának számító Latakia tartományhoz is közel fekszik.
Az an-Nuszra Front Szíria déli részén is harcol, fegyveresei gyakran csapnak össze az Iszlám Állam (IÁ) nevű dzsihadista csoport tagjaival is.
A 2011. március 15-én békés tüntetésekkel kezdődő, több mint négy éve tartó szíriai polgárháború halálos áldozatainak száma mára meghaladta a 220 ezret.
Horvátországban vasárnap negyedik alkalommal rendeznek kisebbségi önkormányzati választásokat, amelyeken az ottani magyarok is részt vesznek.
A 2011-es népszámlálás szerint Horvátországnak 4 millió 285 ezer lakosa van, ebből 329 ezren tartoznak valamely nemzeti kisebbséghez. A legnagyobb létszámú kisebbség a szerb. Ők 187 ezren vannak, és a lakosság 4,36 százalékát teszik ki. A magyar kisebbség létszáma 14 ezer, ez a lakosság 0,33 százalékának és a 22 nemzeti kisebbség rangsorában a hatodik helynek felel meg.
Megelőzik a magyarokat a szerbeken kívül a bosnyákok, az albánok, az olaszok és a romák is.
A horvát parlament 2002-ben fogadta el a kisebbségekről szóló alkotmányerejű törvényt. 2003-ban meg is alakultak az első kisebbségi önkormányzatok, amelyeknek azonban csak véleményezési, tanácsadási joguk van, a végrehajtó testületeket (rendes önkormányzatokat) nem kötelezi a törvény arra, hogy el is fogadják a kisebbségi tanácsok vagy képviselők döntéseit, illetve javaslatait.
A törvény szerint kisebbségi jelölteket kisebbségi szervezetek vagy egyének állíthatnak, mégpedig a járások esetében 20, a városok és megyék esetében 50 támogatói aláírással.
Tizennégy nemzeti kisebbség választhat 25 fős kisebbségi tanácsot megyei szinten ott, ahol az adott kisebbség tagjainak száma meghaladja az 500 főt. Horvátország megyéiben két ernyőszervezet, a Horvátországi Magyarok Demokratikus Közössége (HMDK) és a Magyar Egyesületek Szövetsége (MESZ) küzd a szavazatok többségének megszerzéséért.
Tizenöt fős kisebbségi tanácsokat járási és városi szinten ott választhatnak a nemzetiségek, ahol a magukat egy adott kisebbséghez tartozónak valló állampolgárok száma meghaladja a 200 főt. Ahol ennél alacsonyabb a létszám, ott mindössze egy képviselőt jelölhetnek a szervezetek. A kisebbségi képviselő-testületekbe az juthat be, aki a legtöbb szavazatot kapja, mandátuma négy évre szól.
A magyarok 11 megyében, 9 városban és 13 járásban választanak tanácsokat. A 2011-es népszámlálási adatok szerint több megyében, városban és járásban is csökkent a magyarok létszáma, így akadnak olyan közigazgatási egységek, ahol idén már nem állíthatnak jelölteket.
Közös magyar listát megyei szintű városban csupán Zágrábban állítanak, ahol három magyar szervezet, az Ady Endre Magyar Kultúrkör, a Horvátországi Magyarok Zrínyi Miklós Cserkészcsapata és a Horvátországi Magyar Tudományos és Művészeti Társaság indított közös jelölteket.
A megyei szinten megválasztott tanácsok alakítják meg az országos szintű önkormányzatot (koordinációt). Erről 2010-ben döntött a parlament, amikor módosította a kisebbségi törvényt, és a kisebbségi önkormányzatok koordinációja jogi személy lett. E testületnek ugyancsak véleményezési joga van a kisebbségi törvényben megjelölt négy területre - a médiára, az oktatásra, a politikai képviselet arányaira és a nyelvhasználatra - vonatkozóan.
A választásokat felügyelő GONG civil szervezet szerint az önkormányzati választásokat médiacsend, rossz hangulat, a tolerancia hiánya és növekvő diszkrimináció övezi országszerte.
Az államnak biztosítania kell a kisebbségek számára a lehetőséget, hogy hallathassák hangjukat, különösen a helyi önkormányzatokban – írta a civil szervezet honlapján. A GONG szerint külön törvényben kellene pontosan meghatározni a kisebbségi tanácsok helyzetét, növelni kellene a szavazóhelyek számát, és meg kellene oldani a kisebbségek szavazói névjegyzékének problémáját.
Az eddigi három kisebbségi önkormányzati választásokon nagyon alacsony volt a részvételi arány.
Belgium törvényei nem tiltják kellő szigorral és elég világosan a gyermekek testi fenyítését, ezért Belgium megsérti az Európai Szociális Charta előírásait - közölte csütörtökön a strasbourgi székhelyű, 47 tagállamot számláló páneurópai szervezet, az Európa Tanács (ET).
A szervezet égisze alatt működő Szociális Jogok Európai Bizottsága rámutatott, hogy Belgium folytatólagosan megsérti a charta 17. cikkét, amelynek egyik pontja azt mondja ki, hogy a részes államok vállalják, hogy megóvják a gyermekeket és a fiatalokat a gondatlanságtól, az erőszaktól és a kizsákmányolástól.
- A gyermekekkel szemben tanúsított erőszak, így a testi fenyítés is, emberi jogaik súlyos megsértése - húzza alá közleményében az ET, amely azt szeretné, hogy mind a 47 tagország törvényi úton tiltsa meg a gyermekek testi fenyítését, valamint, hogy a kormányok indítsanak olyan programokat, amelyek a családokat is az erőszakmentesség irányába terelik.
Az Európa Tanácsnál egy nemzetközi civilszervezet, a Minden Gyermek Védelméért Szövetség (APPROACH) tett panaszt hét tagállam ellen, mert úgy ítélte meg, hogy ezekben az országokban hiányzik az iskolai, családon belüli vagy más környezetben történő testi fenyítés kimondott és hatékony tilalma.
A nap folyamán a bizottság ugyanilyen panasz alapján Csehországot is elmarasztalta a témában.
Videlo se da su imali malu tremu, jer su ljudi stajali u krugu na glavnom trgu i svaki pogled je bio uperen u njih. Možda je čak i publika imala malu tremu, ali su svi sa nestrpljenjem čekali zajednički ples maturanata, jer Subotica možda nikad nije videla tako nešto. Parovi su zauzeli svoje mesto i na prve taktove muzike počeli su plesati po unapred utvrđenoj koreografiji. Povremeno su podsećali jedni druge na sledeće korake, katkad su povećavali koncentraciju, a s vremena na vreme su se nasmejali jedni drugima pošto je, uprkos dugim probama, bilo grešaka, kašnjenja, sudaranja, a ipak tih nekoliko minuta je bilo puno neke uzvišene admosfere. Činjenica da su plesali u svojoj uobičajenoj odeću i da su se pripadnici određenih razreda razlikovali samo po boji svojih majica, je nekako samo još više uveličala momenat, jer su ovi mladi istovremeno bili i oni sami i neko koga su glumili u ovom elegantnom valceru. Oko dvesta mladih plesali su valcer na glavnom trgu, graciozno se okretali, a pored njihovog mladalačkog duha tu je lebdela i ozbiljnost, odraslost, čoveku je neminovno padalo na pamet da je, eto, pred nama još jedna generacija koja se oprašta od školskih klupa, koja baš sad kroči u život i ko zna koliko će izazova biti pred njima biti i kako će savladavati teškoće…
Posle su maturanti izveli nešto njima bliže, mladalačko; brže melodije je pratila modernija koreografija, čime je i trema publike malo popustila, a nakon programa od nekoliko minuta šareni baloni su sa olakšanjem pušteni u vis. Nagrada im je bio veliki aplauz, koji su svakako zaslužili, ne samo za istrajno vežbanje proteklih nedjelja i ne samo zbog nesvakidašnje produkcije, nego i zbog činjenice što su prvi imali smelosti da za oproštaj od škole izaberu neki nov, smireniji i pristojniji način. Suština ovog plesa bila je da osvesti mlade da matura ne znači kupanje u vodoskoku, već da ima i drugih načina slavlja, da se može i drugačije rastajati od škole i od svojih školskih drugova. Zajednički ples maturanata bi mogla biti polazna tačka za to, tačka koju će svaki Subotičanin hvaliti mnogo više nego bahato kupanje u vodoskoku, koje već godinama obeležava maturu.
Sećam se, i u mojoj generaciji je bilo pojedinaca koji su se nakon maturske šetnje u gradu okupali u Zelenom vodoskoku, ali je taj trend poslednjih godina, vrag će ga znati zbog čega i kako, postao skoro pravilo, obavezan element mature bez kojeg mladi više i ne mogu da zamisle poslednji pozdrav sa školom. Kada je došao dan mature, učenici završnih razreda su obukli majice istih boja i u pratnji trubača prošli centrom grada, a cilj šetnje je već godinama Plavi vodoskok, u koji se uskače na par minuta, da bi se posle tako mokri slikali, pevali i igrali.
Mnogi stanovnici grada su sa tugom primili k znanju da je kupanje u vodoskoku postalo zaštitni znak mature, koji se ne doživljava kao mladalačko buntovništvo, nego mnogo više kao huliganizam. Mislim da ne postoji čovek kome grudi ne tišti bojazan kada gleda mlade u vodoskoku, jer su do sada samo zahvaljujući sreći svi ostali nepovređeni na klizavim keramičnim pločicama. Mnogi se verovatno sa pravom boje da niko neće dići glas protiv ove pojave dok neko ne bude ozbiljno povređen.
U saradnji Aktiva direktora srednjih škola i Omladinske kancelarije, ove godine je prvi put doneta inicijativa da se pokuša opraštaj od škole uviti u novo ruho i samo se možemo nadati da će sledeće generacije valcer na glavnom trgu prihvatiti sa isto tolikom radošću kao i mladi koji su juče plesali na trgu. Gledano sa strane, činilo se da mladi veoma uživaju u zajedničkom plesu, mnogi od njih su mislili da je ovaj vid opraštanja od škole mnogo primereniji nego kupanje u vodoskoku, ali mnogi i dalje misle da će se tradicija kupanja održati i ubuduće.