Összesen több mint hatvan mesemondó mérettette meg magát a hétvégén a XXI. Kálmány Lajos Népmesemondó Verseny délvidéki döntőjén, ahol az óvodások, a kisiskolások, a felsősök, a középiskolások és a felnőttek mezőnye legjobbjainak járó elismerések mellett átadták az ördögmesék illusztrációiból készült kiállításra beérkezett legkiválóbb pályaművekért járó díjakat is.
A XXI. Kálmány Lajos Népmesemondó Verseny délvidéki döntőjének kezdetén a szervezők nevében Baráth Hajnal Anna, a zentai Városi Könyvtár vezetője köszöntötte az egybegyűlteket, aki örökségünk ápolásának és továbbéltetésének fontosságára hívta fel a figyelmet.
– Örököltük anyanyelvünket, szülőföldünket, közösségünket. Örökségünk életet jelent, ezért ragaszkodunk annyira hozzá. Ez biztosítja megélhetésünket, szellemi és anyagi értelemben egyaránt. Hagyomány és jövendő. A népművészet felé fordulás ugyanis több mint a hajszálgyökerek keresése. Hiszen olyan művészet, amely vigasztal, amely önmagunk kifejezésének a lehetőségét hordozza magában, amely lehetőséget ad arra, hogy mindannyian teremtő részesei legyünk környezetünknek – fogalmazott Baráth Hajnal Anna.
A folytatásban Zenta község önkormányzata nevében Ceglédi Rudolf polgármester mondott köszöntőt, amelyben a mesemondásnak a közösség életében betöltött szerepét, valamint a mesék mindennapjainkra gyakorolt hatásának fontosságát hangsúlyozta.
A népmesékre ma is nagy szükségünk van, hiszen mindenki szeretne szerencsével járni, mint a szegény legény vagy a legkisebb királyfi, vagy olyan szép lenni, mint a királykisasszony, aki még a nap ragyogását is elhomályosította. A mesék világában a jó mindig győzedelmeskedik a gonosz felett, de egyben kitartásra, küzdelemre tanítanak, gondolkodásra késztetnek, és ezekre a tulajdonságokra a felnőtteknek és a gyerekeknek egyaránt óriási szükségük van – emelte ki Ceglédi Rudolf.
Folytatása az 5.oldalon
A köszöntők után került sor az ördögmesék illusztrációiból készült kiállításra beérkezett pályaművek alkotóinak járó díjak átadására. A pályázatra összesen százharmincöt munka érkezett, amelyek közül hatvankilencet állítottak ki a zentai Alkotóházban, a hét legkiválóbbat pedig elismerésben részesítették. A zsűri, amelynek tagjai Balla Ákos és Bencz Arsenović Gabriella képzőművészet szakos tanárok, valamint Mezei Erzsébet grafikusművész voltak, első díjjal az óvodások között a palicsi Vojnity Aliza, a kisiskolások között a szabadkai Jovan Jovanović Zmaj Általános Iskola első osztályos tanulói, a felsősök között pedig a hajdújárási Szalai Klaudia; második díjjal az óvodások között a palicsi Csiszár Adél, a kisiskolások között pedig a felsőhegyi Csokonai Vitéz Mihály Általános Iskola tanulói; harmadik díjjal az óvodások között a szabadkai Sors Hanna, a kisiskolások között pedig a hajdújárási Petőfi Sándor Általános Iskola tanulóinak munkáját jutalmazta.
A díjátadót követően kezdetét vette a mesemondók versenye is. Az idei rendezvényre összesen százhárom személy nevezett be, akik közül hatvanegyen mérettették meg magukat a döntőn, ahol külön kategóriában versenyeztek az óvodások, a kisiskolások, a felsősök, a középiskolások és a felnőttek. A résztvevők teljesítményét az Ágoston Pribilla Valéria magyartanár, Dévavári Beszédes Valéria néprajzkutató, Kónya-Kovács Otília mesefa, Nagy Abonyi Ágnes néprajzkutató, Toldi István mesefa és Vukosavljev Iván színművész összetételű zsűri bírálta el, amelynek nevében Dévavári Beszédes Valéria elmondta, az idei rendezvény arra enged következtetni, hogy beérett az elmúlt évtizedek során megvalósult munka gyümölcse.
– A gyerekek is és a felnőttek is kivétel nélkül nagyon jó szövegeket választottak, a mesemondó verseny évről évre színvonalasabb, és az is nagyon fontos, hogy a mesemondás iránti érdeklődés sem lankad, hiszen ezúttal is több mint százan neveztek be a versenyre. Mindez azt jelenti, hogy a vajdasági magyarság esetében nemcsak a népdaléneklés terén érett be a sokéves munka gyümölcse, hanem a mesemondás terén is. Külön öröm volt számomra, hogy olyan mesemondókkal is találkozhattunk, akik megpróbálták nekünk visszahozni azt a hangulatot, amely a régi időkben jellemezte a mesemondást, ugyanakkor szeretném kihangsúlyozni, hogy nagyon jó lenne, ha azok, akik megkapják a Mesefa-díjat, a következő években is visszatérnének a rendezvényre, tovább növelve annak színvonalát – fogalmazott Dévavári Beszédes Valéria.
Az óvodások mezőnyében a zsűri minden versenyzőt egyenrangú első díjban részesített, aminek köszönhetően Balog Kitti, Dér Anna, Dulity Adrián, Komenda Nikoletta, Kucor Loretta, Lázár-Dékány Dávid, Mezei Bertalan, Rekovics Regő, Remete Lénárt és Széles Gergő Mátyás is első díjasként zárhatta a versenyt. A kisiskolások mezőnyében az első díjat Szalai Noémi, a másodikat Fajka Zsóka, a harmadikat Majoros Konor, a negyediket B. Varga Zsófia érdemelte ki, különdíjban pedig Fehér Mika, Juhász Adrián és Rekovics Réka részesült. A felsősök között az első helyezést Péter Zsivity Ákosnak, a másodikat Cakó Eszternek, a harmadikat Molnár Kittinek, a negyediket pedig Csizmadia Márknak ítélte oda a zsűri, amelynek tagjai ezenkívül két különdíjat is kiosztottak, az egyiket Gazsó Boglárkának, a másikat pedig Szalai Klaudiának. A középiskolások mezőnyében az első helyezést Molnár Márk szerezte meg, a másodikat Kéringer Karina, a harmadikat Dobó Márta, különdíjban pedig Mucsi Anasztázia és Tóth Kitti részesült. A felnőttek között az első helyezést Rontó Mártának, a másodikat pedig Bálint Brigittának ítélte oda a zsűri, amelynek tagjai Boja Patyi Saroltát különdíjjal jutalmazták, Barta Máriát pedig Mesefa-díjjal tüntették ki.
A XXI. Kálmány Lajos Népmesemondó Versenyt, amely a Magyar Nemzeti Tanács kiemelt nemzeti jelentőségű rendezvénye, a vidékünk első néprajzkutatója, a modern magyar folklórtudomány egyik megalapozója, Kálmány Lajos, valamint az öt éve elhunyt népzenekutató, Bodor Anikó emléke előtti tisztelgés jegyében szervezte meg a Thurzó Lajos Művelődési–Oktatási Központ, a Magyar Nemzeti Tanács, a Tartományi Művelődési és Tájékoztatási Titkárság, valamint Zenta község önkormányzata támogatásával.
Róma nem szeretné, ha Olaszország, az Európai Unió és Oroszország kapcsolatai befagynának – közölte hétfőn Paolo Gentiloni olasz külügyminiszter moszkvai tárgyalását követően. Vendéglátója, Szergej Lavrov abszurdnak nevezte a napokban közzétett orosz tiltólistát ért európai uniós bírálatokat.
“Sohasem titkoltuk, hogy minisztériumaink között vannak nézetkülönbségek, beleértve az ukrajnai kérdést is. Nem szeretnénk azonban, ha Olaszország, Európa és Oroszország kapcsolataiban elhidegülés következne be” – jelentette ki Gentiloni. Reményének adott hangot, hogy a délkelet-ukrajnai politikai rendezést célzó minszki folyamatba bevont valamennyi fél teljesíti a megállapodásokat.
Az olasz diplomácia vezetője azt is hangsúlyozta, “el kell hárítani a nehézségeket az Európai Unió és Oroszország kapcsolataiban, hogy azok miatt ne álljon le Oroszország és Olaszország gazdasági együttműködése”.
Gentiloni az európai uniós és az orosz beutazási “feketelistákat” egyaránt ellenezte Moszkvában. Szavai szerint ezek nem segítik az enyhülést, a párbeszéd erősítését, amelyre “annyira nagy szükségünk van”.
Oroszország megtiltotta az európai uniós tagországok politikusai egy bizonyos köre számára, hogy területére lépjenek, válaszul az ukrajnai politikája miatt Moszkvát sújtó nemzetközi szankciókra. Az uniós országok nagykövetségeihez eljuttatott listán összesen 89 név található.
Szergej Lavrov orosz külügyminiszter az olasz kollégájával közös sajtótájékoztatón kijelentette, hogy az orosz szankciós lista “kölcsönösségi alapú válasz az egyoldalú, barátságtalan, ráadásul indokolatlan lépésre”.
A miniszter arra hivatkozott, hogy tavaly 150 orosz politikus és magas rangú állami tisztviselő, üzletember európai uniós államokba beutazását tiltották meg, Azt mondta, hogy Moszkva is hasonlóan járt el, de sokkal kevesebb embert érintő szankciót alkalmazott. Hozzátette, hogy Moszkva sokáig “visszafogta magát” a válaszlépésekkel Lavrov erkölcstelennek nevezte, hogy az Európai Unióban nyilvánosságra hozták a listát.
Abszurdumnak tartotta a nyugati reagálást a tiltásra, miszerint Moszkva önkényesen és alaptanul hozta a döntést.
A Nyugat, így az Európai Unió tavaly foganatosított büntetőintézkedéseket Oroszország ellen a Krím elcsatolása és a Kreml Ukrajna-politikája miatt.
Az orosz külügyminiszter azt mondta, hogy az Oroszországba történő beutazást tiltó listára olyan személyek is felkerültek, akik “aktívan támogatták az ukrajnai államcsínyt.
Szombaton több internetes portálon is megjelent a névsor, amelyből kiderül, hogy a legtöbb kitiltott lengyel állampolgár. Magyar név nem szerepel a listán.
Mások mellett rajta van ugyanakkor Guy Verhofstadt volt belga kormányfő, az Európai Parlament liberális frakciójának vezetője és Uwe Corsepius, az Európai Unió Tanácsának főtitkára. Szerepel a listán Stefan Füle, az Európai Bizottság volt bővítési biztosa is.
Az Izvesztyija című orosz napilap március 20-án arról adott hírt, hogy Moszkva megtiltaná több mint 200 amerikai és európai uniós politikus, állami tisztviselő és közéleti személyiség, köztük 15 magyar állampolgár Oroszországba való beutazását. Egy név nélkül nyilatkozó külügyi forrás szerint olyan személyek voltak a listán, akik “nyíltan kifejtik oroszellenes nézeteiket, köztük egy volt magyar kormányfő is”.
A Demokratikus Koalíció április 11-én közölte, hogy az Oroszországi Föderáció budapesti nagykövetségéhez fordult, ahonnan azt a hivatalos választ kapta, hogy Gyurcsány Ferenc nincs az Oroszországból kitiltottak között.
A Palicson immár tizedik alkalommal megrendezett Elindultam szép hazámból... elnevezésű Kárpát-medencei Népdalkör Találkozó egyik varázsa mindenképp abban rejlik, hogy a színpadon állók és a közös soraiban ülők rendre együtt dúdolják, éneklik a szebbnél szebb népdalokat. A Palics Magyar Művelődési Egyesület keretében működő Szederinda népdalkör vezetője, Brezovszki Eszter 10 éve álmodta meg e találkozót, s idén is a magyarországi Kisszállásról, Újszászról, Jánoshalmáról, Csólyospálosról, Kelebiáról, Rémből, Szatymazról, Mindszentről érkeztek a fellépők, s hajdújárási, ludasi és szabadkai közreműködői is voltak a rangot kivívott rendezvénynek.
„Bizony a' kerti virágok, füvekkel főképpen egyben foglaltatván, nem csak szinek szépségével, illattyoknak drága voltával, vizeknek vett, s-égetett hasznaival (mellyeket, mint-egy Anyai tejet velünk közlenek) szemeinket gyönyörködtetik, szaglásunkat legeltetik, fejünket, szivünket erősitik; hanem orvosló erejekkel, az betegség-által el-szaladott egésségünket, visza-hozzák, meg-marasztyák álhatatossan, őrzik szünetlen, úgy hogy; Contra vim mortis, ereseit medicamen in hortis; Szörnyű merge ellen a' halálnak orvosságot a kertben találnak.”
Szombaton délután Keszég Károlyra, a Napló 1997. május 26-án elhunyt főszerkesztőjére emlékeztek szombaton a hetilap egykori munkatársai, illetve a vajdasági magyar újságírás kiemelkedő egyéniségének a barátai és tisztelői. A hagyományos emlékmisét és koszorúzást követően a Takáts Raffael Magyar Kultúrkör székházában alkalmi ünnepség keretében kiosztották a Közegellenállás riportpályázat díjait is.
– Annak, aki úgy gondolja, hogy szeretné megmérettetni magát ezen a pályázaton, tulajdonképpen két dologra kell ügyelnie. Az egyik az, hogy megfeleljenek a riportműfaj követelményeinek, másrészt pedig az írásoknak az itt élő közösség életével, ezek problémáival, illetve örömeivel kell foglalkozniuk – nyilatkozta Tóth Lívia, a Hét Nap főszerkesztő-helyettese, a bírálóbizottság egyik tagja, és hozzáfűzte azt is, hogy az értékeléskor odafigyeltek az írások igényességére, a szerzők szókincsére, illetve arra is, hogy ne hemzsegjenek a helyesírási hibáktól.
Mindezt figyelembe véve a Tóth Lívia, Klemm József és Huszák Gábor alkotta zsűri értékelése alapján Aracsról, vidékéről és az e területen élőkről szóló Ahol megfordul az élet című riportjával különdíjat érdemelt ki a zentagunarasi Takács Rajmund, a Press-Szó internetes folyóirat állandó szerzője. A harmadik díjat a zentai Göblös Nikoletta, úgyszintén a Press-Szó állandó szerzője és az Újvidéki Rádió önkéntese érdemelte ki Az átértékelt felnőttkor című riportjával. Az Újvidéki Bölcsészeti Kar újságírás szakának harmadéves hallgatója másodszor vett részt a megmérettetésen, és riportját egy harmincas éveiben lévő, árván felnőtt lányról készítette.
– Arra próbáltam felhívni a figyelmet a vele készített írásomban, hogy mi történik egy gyermekkel, amikor kiskorában elveszíti a szüleit, és hogy mennyit is jelent valójában, ha az ember mellett ott vannak a szülei, vagy pedig éppen nincsenek mellette – nyilatkozta napilapunknak Nikoletta.
Az idei pályázat második helyezését Kókai Zsolt, a Hét Nap zentai munkatársa érdemelte ki Lazuló gyökerek című írásával. Kókai lényegében a tavalyi Közegellenállás pályázaton második helyezést elérő történetét folytatta. Napilapunknak nyilatkozva elmesélte, hogy akkor azt járta körbe, hogy mi is várhat egy olyan családra, amelyik a szülőföldjén szeretne maradni, és még bevállalják a harmadik gyermeket is, attól függetlenül, hogy csak az egyik szülő van állandó munkaviszonyban.
– Figyeltük az itt maradásra buzdító hangzatos politikai ígéreteket. Az idei munkámban pedig, miután a harmadik baba is megszületett – megpróbáltuk a család tapasztalatain keresztül bemutatni mennyi valóság van politikusaink hangzatos szavaiban. Még pénzért sem volt a beígért vakcina. A családbarát díjat nyert önkormányzat egyes munkatársainak elfelejtettek szólni, hogy talán nem így kellene viszonyulni a várandós kismamákhoz. Ha a munkatársuk hibázik, talán ildomos lenne bevallani és helyrehozni a hibákat, nem pedig a pár napos csecsemő édesanyját idegesíteni! Senki nem néz utána, hogy az ígért támogatás megérkezik-e rendben, vagy egyáltalán van-e? Az, hogy hozunk pár törvényt az asztal mellett, nem jelenti azt, hogy rossz, de meg kellene nézni, hogy valóban segít-e a családoknak. Mert lehet díjazni és kitüntetni bármit és bárkit, de még mindig anyuka és apuka kell a meg- és ittmaradáshoz – ecsetelte a pályázat második helyezettje.
Az idei Közegellenállás riportpályázat első díját a kúlai Cvetanović Márta nyerte Ideje van a születésnek c. írásával. Az általános iskolában dolgozó tanárnő ezidáig háromszor vett részt a pályázaton, és mind a háromszor nyertes volt.
Riportjai írásakor mindig igyekszik olyan témát találni, amely társadalmunk legégetőbb kérdéseit feszegeti – mesélte, és elmondta azt is, hogy az idei díjnyertes riportját egy magyarkanizsai nagycsaládról készítette.
– Varga Nagy Kornéliát már régebbről ismertem, most eljutottam hozzájuk, és megtapasztaltam, hogy miképpen lehetséges szép körülmények között, örömmel nevelni a gyerekeket – mesélte Márta, majd megjegyezte, hogy többnyire a diákjai munkáit olvassa, de időnként ő is rászánja magát az írásra.
A megemlékezés és a díjkiosztás alkalmából megrendezett kultúrműsor keretében S. Belec Anikó zentai képzőművész, rajztanárnő és környezetvédelmi aktivista alkotásait bemutató kiállítást is megcsodálhatták a jelenlévők.
A rendezvényen jelen volt Hajnal Jenő, a Magyar Nemzeti Tanács elnöke is, aki napilapunknak nyilatkozva elmondta, hogy Keszég Károly, a nagyon korán elhunyt újságíró egy nehéz időszaknak a jelképévé, példaképévé vált, akire most nemcsak példaként kell visszatekinteni, hanem követendő hagyományát is meg kell őrizni. Az MNT elnöke kiemelte azt is, hogy a riport, mint újságírói műfaj azért is jelentős számunkra, mivel egyrészt ennek a közösségnek a lelkületét, az egyéni gondolatát tudja megragadni, másrészt pedig egy olyan képet ad rólunk, amely az utókor számára is érdekes és izgalmas lehet.
– Amikor a fiatalok megmérettetik magukat, akkor úgy gondolom, hogy az újságírás fontosságát is hangsúlyozom, másrészt pedig, ami úgyszintén nagyon fontos, az, hogy hogyan tudjuk még színvonalasabban, még igényesebb újságírással, rádiózással, televíziózással a közösségünket erősíteni – nyilatkozta Hajnal Jenő.
Az Intel ISEF, azaz az Intel International Science and Engineering Fair a világ legnagyobb középiskolásoknak szóló tudományos tehetségkutató versenye, amelyen az idén Magyarországot Rozsnyik Szabolcs, a zentai Bolyai Tehetséggondozó Gimnázium végzős tanulója képviselte a Többfalú szén nanocső kompozitok fotokémiai tulajdonságainak vizsgálata című munkájával.