Ma van a környezetvédelem világnapja. Ez alkalomból, június 5-7. között több helyen szerveznek tiltakozó megmozdulásokat az erdőpusztítások miatt. Sepsiszentgyörgyön vasárnap, a Mihai Viteazul szoborcsoport előtti téren tiltakoznak, főként a Holzindustrie Schweighofer fűrészüzemének engedélyeztetési eljárása ellen. Ha a rétyi fűrészüzem megkezdi tevékenységét, akkor az évi 800 ezer köbméter feldolgozott fenyő mintegy 2 971 hektár erdő letarolását okozza majd évente.Csíkszeredában ezekben a percekben kezdődik a tiltakozó akció, Brassóban ma este hat órától tüntetnek a prefektúra előtt. Marosvásárhelyen felvonulást szerveznek vasárnap délután fél hatkor az illegális erdőkitermelés ellen. Emellett a Vársétány és a zöld övezetek megőrzéséért is tüntetnek. A menetelés a Bolyai parkból indul, és a főtér megkerülése után a virágóránál ér véget. Május folyamán az ország több városában is tüntettek az illegális erdőirtások ellen.
Azt követően kérte az átszervezési eljárás beindítását, hogy múlt hónap végén bejelentette a fizetésképtelenségi állapotot, miután tavaly jogerős ítélet révén kötelezték egy 58 és fél millió dolláros köztartozás és kamatai kifizetésére. Az átszervezés révén lehetővé válna a Rompetrol gazdasági tevékenységének folytatása külföldön és Romániában is. A Rompetrol sajtóközleményében kiemeli, hogy saját forrásokból a közelmúltban több mint 50 millió dollárt fordított romániai lelőhelyek felkutatására és olyan kőolajipari berendezés vásárlására, amellyel Marokkóban is nyereséges tevékenységet folytathatna, ott kötött ugyanis szerződést, miután Líbiában kénytelen volt felfüggeszteni tevékenységét a politikai válság miatt. A Rompetrol részvénytársaság a kazah nemzeti kőolajtársaság, a KazMunayGas által irányított KMG International cégcsoport tagja. Ezt a tavaly elhunyt Dinu Patriciu üzletember építette ki, ő is adta el a kazah nemzeti kőolajtársaságnak.
Magyarország és Ukrajna földgázszállítási rendszerüzemeltetői, az FGSZ Földgázszállító Zrt. és az Ukrtransgaz egy új együttműködési megállapodást írt alá május 29-én, amely szabályozza a földgázszállításokat a magyar-ukrán határkeresztező ponton, Beregdarócnál – közölte a Mol-csoporthoz tartozó FGSZ pénteken az MTI-vel.
A megállapodás összhangban van az Európai Unió harmadik energiacsomagjával, és ebben ez az első olyan megállapodás, amelyet az unió egyik tagállamának szállítási rendszerüzemeltetője és az Ukrtransgaz kötött.
Az FGSZ – 2013 márciusában – válaszul a kezdődő ukrán-orosz konfliktusra és a fenyegető ukrán energiaválságra, újra működésbe hozta a két ország közötti kihasználatlan határkeresztező vezetékét. Ezzel egy alternatív földgázellátási útvonalat teremtett Ukrajna felé a nyugat-európai források irányából. A határkeresztező vezeték, amely párhuzamosan halad a fő földgázellátási útvonallal Oroszország irányából Ukrajnán keresztül Magyarország felé, mindeddig ideiglenes együttműködési megállapodások jogi keretei között működött.
Az Oroszországból Európába történő gázszállítás hagyományosan kelet-nyugat irányú, és jelentős mértékben Ukrajnán keresztül történik. Az EU-Ukrajna – ebben az esetben Magyarország-Ukrajna – ellentétes irányú szállítás része az unió azon stratégiájának, hogy növelje Ukrajna energiaellátásának biztonságát.
A határkeresztező pont kapacitása Ukrajnából Magyarország irányába évi 26 milliárd köbméter, az ellentétes irányban évi 6,1 milliárd köbméter – áll a közleményben.
Ezt ma jelentette be Teodor Atanasiu, a PNL társelnöke. A PNL időhúzással vádolja a PSD-t a választási reformcsomag kidolgozásában, és azt állítja, hogy a szociáldemokraták nem akarnak olyan törvénymódosítást végrehajtani, amely lehetővé tenné, hogy a külföldön dolgozó mintegy 3 millió román állampolgár is megfelelő parlamenti képviselethez jusson a jövő évi parlamenti választásokon. A bizalmatlansági indítványt 183 parlamenti képviselő írta alá, ebből 169 a Nemzeti Liberális Párt tagja. A kormány leváltásához a törvényhozók többségének támogató szavazatára lett volna szükség.
Ferenc pápa és Vlagyimir Putyin orosz elnök béketeremtő szerepet tölthet be az ukrajnai válságban – vélekedett egy orosz vallási szakértő a katolikus egyházfő és az orosz elnök jövő heti találkozójáról a Kommerszant című napilapban.
A pénteki lapszámban megjelent cikk szerint az orosz államfő megbeszélést folytat Pietro Parolin bíborossal, vatikáni államtitkárral is.
Roman Lunkin, az oroszországi vallási és jogi szakértők szervezetének elnöke a Kommerszantnak nyilatkozva emlékeztetett arra: a jövő szerdai lesz a pápa és Vlagyimir Putyin első találkozója azóta, hogy a Krím félszigetet tavaly március végén Oroszországhoz csatolták, majd azt követően kitörtek a kelet-ukrajnai fegyveres összecsapások, amelyek a Nyugat és Oroszország kapcsolatainak erőteljes romlásához vezettek.
Lunkin arra hívta fel a figyelmet, hogy miközben a pápa korábban erőteljesen elítélte az ukrajnai fegyveres konfliktust, Oroszországot nem nevezte agresszornak, “mint ahogy ezt egyes európai vezetők állítják”. Az orosz szakértő vélekedése szerint Ferenc pápa és Putyin béketeremtőként fog fellépni. Találkozójukon minden bizonnyal szóba kerülnek az Oroszországgal szemben érvényben lévő nyugati büntetőintézkedések, s “minthogy a katolikus egyházfő az egyszerű emberek védelmezőjeként lép fel, tisztában van azzal, hogy a szankciók ártanak az üzleti életnek, így az emberek jólétét is veszélyeztetik” – vélte a szakértő.
Alekszej Gyikarjev, a moszkvai patriarchátus külügyi osztályának munkatársa a Kommerszantban arra hívta fel a figyelmet, hogy “a Vatikán Ukrajnával kapcsolatos álláspontja elfogadható Oroszország számára, minthogy a Szentszék az ukrajnai válság békés megoldására szólít fel”. Közlése szerint Ferenc pápa az év elején ukrajnai katolikus egyházi vezetőkel találkozva “belső konfliktusnak” minősítette az országukban zajló eseményeket. Gyikarjev hozzátette, hogy Kirill orosz ortodox pátriárka “gyakorta elégedetten nyugtázta Ferenc pápa Ukrajnával kapcsolatos kiegyensúlyozott álláspontját”.
Oroszországban nagy reményeket fűznek a pápához a Nyugat és Kelet közötti ellentétek feloldásában – írta a Kommerszant. Áprilisban Pinhasz Goldsmidt moszkvai főrabbi arra hívta fel a római pápát, hogy töltsön be “isteni küldötti szerepet, aki segít új hidakat építeni a Kelet és Nyugat között és elmozdítani a kontinens két felét a háború határaitól az egységes és békés Európa felé”. A főrabbi ezt április 20-án a Vatikánban mondta, amikor a katolikus egyházfő fogadta az Európai Rabbik Konferenciájának küldöttségét. Utóbbi felerészben az oroszországi zsidó kongresszus képviselőiből állt.
Nem tartom szükségesnek azt, hogy menesszem Arszenyij Jacenyukot a kormányfői posztról – jelentette ki Petro Porosenko ukrán elnök pénteken Kijevben azon a sajtótájékoztatón, amelyet államfői beiktatásának első évfordulója alkalmából tartott.
Kifejtette, hogy a kormány lehetséges őszi átalakításáról tett korábbi kijelentésével nem konkrét személyek leváltására utalt, hanem arra, hogy a kabinet tagjainak nemcsak nagy munkabírásukat, hanem eredményességüket is bizonyítaniuk kell az elkövetkező hónapokban.
Reményét fejezte ki, hogy az ősszel tartandó helyhatósági választásokon befejeződik a hatalomváltás, megújul a régiók vezetése. “Nem engedhetjük meg, hogy a Moszkva-barát erők +revansot+ vegyenek és visszatérjenek a hatalomba” – hangsúlyozta.