A magyarországi és szerbiai meteorológiai előrejelzések szerint egészen a jövő hét derekáig, szerdáig marad a jelenleg is tapasztalható csapadékos, felhős, hűvös idő, helyenként mennydörgésre és villámlásra is kell számítani.
Az idokep.hu oldal előrejelzése szerint „szombaton továbbra is sokfelé számíthatunk esőre, záporokra, zivatarokra, több helyen jelentős mennyiségű csapadék hullhat. Nyugaton erős marad az északi szél, máshol a változó irányú szelet kísérhetik élénk, zivatar idején erős, viharos lökések. Délután nyugaton 12-16, északkeleten 25-26, máshol 17-24 fok várható.”
A szerbiai Köztársasági Hidrometeorológiai Intézet prognózisa szerint helyenként akár kisebb viharok is kialakulhatnak, nagyobb mennyiségű csapadékkal, erős széllel, sőt a jég sem kizárt.
A szerbiai Belügyminisztérium rendkívüli helyzetekért felelős szektorából a Tanjug hírügynökséggel azt közölték, hogy a folyók vízszintje egyelőre stabil.
„Magyar vihar” keverte meg mind az Európai Parlament, mind az amerikai képviselőház egyik albizottságának kártyáit a múlt kedden. Strassbourgban a magyarországi helyzet volt napirenden annak kapcsán, hogy Orbán Viktor felvetette a halálbüntetés visszaállítását, valamint hogy őrültségnek nevezte az uniós menekültügyi kvótarendszert (ami Budapestet évi 307 menekült befogadásával „sújtaná”). A „hanyatló Nyugat” már megint rászállt volna a szegény, de büszke Magyarországra? Nem: ezúttal „magyar offenzíva” következménye volt mindkét politikai színjáték.
Az Imlek tejgyár minden liter tejet felvásárolt, amely eleget tesz a nyers tej minőségét definiáló rendelet követelményeinek, a nyers tej ára pedig az EU-s árcsökkenés miatt alacsonyabb – közölte az Imlek nyersanyag szektorának igazgatója Goran Stoparić.
Az ő értékelése szerint a tej árának piaci mozgására kihatással vannak a kedvező viszonyok, ugyanis stabilak az árak és olcsóbb az állati takarmányt előállítani, ezért növekedett a tejtermelés is.
A másik ok szerinte abban rejlik, hogy az EU megszüntette a védővámokat, ami azt jelenti, hogy április elseje óta nem érvényes a kvótakorlátozás, ezért az ottani termelők annyi tejet termelhetnek, amennyit akarnak.
„Ez azt jelenti, hogy a piacunkon megnőtt a tejtermelés, több tejünk van, mint amit el tudunk fogyasztani, a piaci árak csökkennek és a közeli jövőben csak azok a termelők maradhatnak meg, akik készen állnak egy ilyen kemény piaci mérkőzésre” – tette hozzá.
A kérdésre, hogy az Imlek csökkentette-e a felvásárolt tej mennyiségét és a felvásárlási árakat, Stoparić úgy fogalmazott, minden felkínált tejet megvesznek, ami eleget tesz a tej minőségét rendező szabályzat kritériumainak.
Másrészt, mint mondja, a tel felvásárlási árát 2,5 dinárral csökkentették, erre az uniós árak csökkenése miatt volt szükség. Kihangsúlyozta, hogy az Imlek felvásárlási árait negyedévente alakítják ki, a termelőkkel folytatott egyeztetés alapján, de az árképzés legfontosabb elem az uniós tejár. Mivel pedig az EU-ban az elmúlt egy évben az árak folyamatosan csökkennek, ennek hatása kellett, hogy legyen az itteni árakra is. Stoparić szerint tavaly januárban még 40 euró cent volt a tej literje, ma már 32 alatt van.
„Az árcsökkenés beindulása után több mint egy évig megtartottuk a felvásárlási árat, annak ellenére, hogy azt csökkenteni kellett volna. De, mivel az EU-ban a tej ára 25 százalékkal esett, május elsejétől kezdve kénytelenek voltunk mi is 2,5 dinárral csökkenteni azt” – nyilatkozta a Tanjugnak.
Értékelése szerint van a tejtermelőknek egy köre, akik átlagon felül termelnek, ők képesek beszállni ebbe a piaci versenybe.
Goran Stoparić kijelentésével szemben, aki szerint az Imlek minden liter tejet felvásárolt, a Magyar Szó úgy értesült, hogy csupán csütörtökön a Tisza mentén 20 000 liter nyers tej maradt a gazdák nyakán. A zentai Gere Kft. 32 átvevőállomást üzemeltet a Tisza mentén, Zenta, Ada, Csóka, Magyarkanizsa és Törökkanizsa községben, egészen Topolyáig. Csütörtökön 20 átvevő volt bezárva, vagyis mintegy 20 ezer liter tej maradt a termelők nyakán. Emellett a Tisza mentén és Topolya község bizonyos felvásárlóhelyein egyik napról a másikra 6-tól 15 napig terjedő időszakra beszüntették a nyers tej felvásárlását a kistermelőktől.
Erről szóló riportunkat megtalálhatják a hétvégi Magyar Szóban.
Szombaton rendezik az osztrák fővárosban a 60. Eurovíziós Dalfesztivál döntőjét, amelyben 27 ország előadója lép színpadra, köztük a magyar Csemer Boglárka Boggie Wars For Nothing című dalával, valamint Szerbia képviselője, Bojana Stamenov is, aki a Beauty never lies című dallal jutott a fináléba.
A döntőben a Wiener Stadthalléban elsőként a Szlovéniát képviselő Maraaya adja elő Here for You című dalát. A keddi elődöntőből a fináléba került Csemer Boglárka Boggie száma, a Wars For Nothing 22.-ként hangzik el a 27-es mezőnyben, míg Bojana Stamenov nyolcadikként áll majd színpadra.
A rajtsorrendet az EBU főellenőre, Jon Ola Sand és az EBU referencia csoportjának elnöke, Dr. Frank-Dieter Freiling hagyta jóvá. A műsort megszakító kis beszélgetős szünet a 14-es osztrák produkció után lesz a terv szerint, de ez még változhat.
A rajtsorrend:
1. Szlovénia
2. Franciaország
3. Izrael
4. Észtország
5. Nagy-Britannia
6. Örményország
7. Litvánia
8. Szerbia
9. Norvégia
10. Svédország
11. Ciprus
12. Ausztrália
13. Belgium
14. Ausztria
15. Görögország
16. Montenegró
17. Németország
18. Lengyelország
19. Lettország
20. Románia
21. Spanyolország
22. Magyarország
23. Grúzia
24. Azerbajdzsán
25. Oroszország
26. Albánia
27. Olaszország
A pontszámokat az egyes országok nemzeti zsűrijének – a péntek esti főpróbán leadott – szavazata, valamint a tévénézőktől a verseny applikációján, telefonon és/vagy sms-ben az utolsó dal elhangzását követő 15 percben érkezett voksok által kombinált eredmény adja ki (saját országra nem lehet szavazni). Az Eurovíziós Dalfesztivált eddig a legtöbbször – hétszer – Írország nyerte meg. A Duna tévé és az RTS 21 órától élőben közvetíti a döntőt a helyszínről.
A Marosvásárhelyi Orvosi és Gyógyszerészeti Egyetem (MOGYE) magyar oktatóinak a tiltakozó távolmaradása mellett emlékeztek szerdán az intézményben arra, hogy Mihály román király hetven évvel ezelőtt hozta létre azt a magyar tannyelvű egyetemet, amelyet a MOGYE jogelődjének tekint.
A királyság napja című rendezvényen vendégül látták Margit hercegnőt (Mihály király lányát) és férjét, Radu herceget. A hercegi pár jelenlétében felavatták az egyetem épületének előcsarnokában Mihály király domborművét.
Kisebbségi létről, cenzúráról, Szabó Magda-kultuszról, nemzetről és irodalomról esett szó Lovas Ildikó legutóbbi könyvbemutatóján, melyet csütörtökön este tartottak a magyarkanizsai a József Attila Könyvtár Koncz István-termében.
27 ország előadója lép színpadra, köztük a magyar Csemer Boglárka Boggie Wars For Nothing című dalával, illetve a román Voltaj az All Over Again című dallal. A verseny eredménye az egyes országok nemzeti zsűrijének szavazata és a nézők szavazatai alapján áll össze. A saját ország képviselőjére nem lehet szavazni. Romániában este 10 órától közvetíti a TVR1.
Az eseményen az Európai Unió és a programban résztvevő 6 kelet-európai állam, Ukrajna, Grúzia, Moldova, Azerbajdzsán, Örményország és Fehéroroszország vett részt. Orbán Viktor magyar miniszterelnök az ukránok és a grúzok vízum nélküli uniós beutazását nevezte a csúcstalálkozó legfontosabb kérdésének az MTI-nek adott interjújában, amelyet azonban nem sikerült megoldani. A találkozó zárónyilatkozatának két pontja is említi az ukrajnai konfliktust. Az EU kijelenti, hogy továbbra is támogatja Ukrajna területi egységét, függetlenségét és szuverenitását. Az Európai Bizottság és Kijev képviselői a találkozón szándéknyilatkozatot írtak alá arról, hogy Ukrajna idén és jövőre is 1,8 milliárd eurós pénzügyi támogatást kap Brüsszeltől. A rigai csúcstalálkozóról bejárta a világsajtót az a hír, hogy Jean-Claude Juncker, az Európai Bizottság elnöke úgy köszöntötte Orbán Viktort, hogy “Helló, diktátor”, és a kézfogás után lekever egy kisebb pofont Orbán Viktornak poénból. A magyar miniszterelnök sajtófőnöke szerint ez az egész csak egy játék, mert Orbán Viktor viszont mindig nagyhercegnek nevezi Jean-Claude Junckert.
Újabb kötettel gazdagodott Kárpátalja tudományos könyvállománya: Molnár Ferenc A Munkácsi Egyházmegye 1848–1849-ben. Tanulmányok és kronológia című könyvét május 22-én mutatták be a Rákóczi-főiskolán.
A bemutató kezdetén Csatáry György történész, a II. Rákóczi Ferenc Kárpátaljai Magyar Főiskola Történelem és Társadalomtudományi Tanszékének vezetője köszöntötte a jelenlévőket.
Molnár Ferenc a könyv keletkezésének körülményeiről mesélt, valamint az egyház és tudományágak összefonódásáról, az egyház szerepéről, törekvéseiről a forradalom idején.
A kötetet Erdődy Gábor történész, az Eötvös Loránd Tudományegyetem nemzetközi rektorhelyettese, és Csatáry György mutatta be, értékelte. A beszélgetést Marosi István, a beregszászi főiskola görögkatolikus ifjúsági lelkésze moderálta.
A könyv első felében a szerző a munkácsi püspökség és a térségben élő görögkatolikusok szerepét foglalja tanulmányba, majd új források felkutatásával az egyházmegye történelmi kronológiáját tárja az olvasók elé.
A kötetben való tájékozódást név- és helymutató, valamint térképek (a Munkácsi Egyházmegye parókiái és filiái 1847-ben) is segítik. A könyv a Collectanea Athanasiana I. Studia alsorozatának hetedik köteteként jelent meg.
A könyvbemutató a II. Rákóczi Ferenc Kárpátaljai Magyar Főiskola Történelem és Társadalomtudományi Tanszéke és a Lehoczky Tivadar Intézet szervezésében valósult meg.
Kárpátalja.ma
Isten áldja meg magukat! Így köszöntek el tőlünk alkonyattájt Gyimesbükkön, az ezeréves határon, amikor visszafelé vettük utunkat, hogy tíz kilométernyi autózás után éjjeli szállást találjunk Borospatakon. Ott a panziót vezető fiatalember ekképp üdvözölt minket: Isten hozott benneteket!