Tánczos Barna Románia környezetvédelmi minisztere elmondta, hogy a rendelet értelmében azonnal eltávolítható lesz minden olyan nagyvad, amely a településeken belül veszélyezteti a lakosságot. Hozzátette: minden önkormányzatnál megalakul egy úgynevezett sürgősségi beavatkozó csapat, amelyet a polgármester vagy az alpolgármester vezet. Szakmai vélemények alapján ez a testület dönt az azonnali eltávolítás módjáról, amely háromféle lehet: a nagyvad elhajtása, az altatása és áthelyezése, illetve az eutanázia vagy a kilövés.
Annak érdekében, hogy az azonnali beavatkozás elindulhasson, a lakosságnak a 112-es segélyhívó számon kell jelentenie a medve jelenlétét vagy támadását. Ezt követően a segélyszolgálat értesíti az adott településen működő csapatot, amelynek csendőrök, a helyi vadásztársaság technikai szakszemélyzete, valamint egy állatorvos is tagjai a polgármester vagy az alpolgármester mellett.
Tánczos leszögezte: nem Bukarestből kell megmondanunk, hogy melyik az a medve, amely rettegésben tart egy adott települést, ezért decentralizáltuk a döntéshozatali folyamatot. “A jelenlegi jogszabály garancia arra, hogy a polgármestereink ne féljenek megvédeni közösségüket a veszélytől és bátran, a törvény szerint járhassanak el” – mondta a tárcavezető.
A szerdai kormányülést követően Florin Citu miniszterelnök elmondta, hogy ez a rendelet rövid távon nyújt megoldást a medveproblémára, hosszú távon rendelkezéseket kell kidolgozni a medvepopuláció szabályozásáról. Hozzátette, a környezetvédelmi minisztériumnak maximum egy éven belül intézkedéseket kell hoznia ennek érdekében.
Romániában az elmúlt években elszaporodtak a támadások, miután 2016-ban az akkori kormány betiltotta a medvevadászatot, védett állattá nyilvánítva őket. Azóta egyre több riasztást kapnak a hatóságok a lakosoktól, miután a medvék településekre is bejárnak élelem után kutatva. A támadások jelentős része a többségében magyarok által lakott Hargita és Kovászna megyében történik.
The post A román kormány elfogadta a veszélyes medvék eltávolítását szabályozó rendeletet appeared first on .
Keresztes Imre főügyész közölte: a Budapesti Regionális Nyomozó Ügyészség vádirata szerint a férfi 2019 májusában – szolgálaton kívül – személygépkocsival közlekedett a kétirányú, M2-es autóúton, Budapest irányából Vác felé. Vezetés közben nem a jármű előtti útszakaszt figyelte, ezért nem észlelte, hogy gépkocsija fokozatosan áttért a másik forgalmi sávba.
A szemből, szabályosan közlekedő nyergesvontatóból és egy félpótkocsiból álló járműszerelvény vezetője – hogy elkerülje a balesetet – jobbra kormányozta járművét és késedelem nélkül vészfékezett, de az ütközést nem tudta elkerülni. A balesetben a rendőr utasa a helyszínen meghalt, a vétlen teherautó vezetője könnyű sérülést szenvedett – olvasható a közleményben.
The post Rendőr ellen emeltek vádat halálos baleset gondatlan okozása miatt appeared first on .
Elmondták: Romániában minden jogi eszköz kimerült arra, hogy a bíróság tisztázza ártatlanságukat, de az Emberi Jogok Európai Bíróságán befogadták a panaszukat, így Strasbourgban folytatódik a jogi küzdelmük.
Amint Szőcs fogalmazott: elsősorban azt sérelmezik, hogy miután első fokon a pirotechnikai eszközökre vonatkozó szabályok megsértése miatt róttak ki rájuk éppen annyi büntetést, amennyit korábban vizsgálati fogságban töltöttek, az utolsó tárgyaláson az ügyészség kérésére a legfelsőbb bíróság megváltoztatta az ügy besorolását, és anélkül ítélkezett, hogy megadta volna a lehetőséget az új besorolás elleni védekezésre. A perükben történt váratlan fordulatot azzal magyarázta, hogy “a titkosszolgálat nem tudta lenyelni” az elsőfokú ítéletet.
Beke és Szőcs köszönetet mondott mindazoknak, akik kifejezték a szolidaritásukat. Mint Szőcs fogalmazott: nincs példa arra, hogy valakit terrorizmussal vádolnak, és teljes egységben áll ki mellette a városa, az erdélyi és a Kárpát-medencei magyarság. Hozzátette: az is példátlan volt a feketehalmi börtön történetében, hogy a törvényszék háromszor utasította el a feltételes szabadon bocsátásukat, és csak a negyedjére hozott kedvező döntést.
“Ártatlanok vagyunk. Nehéz volt tűrni ezt az egészet” – jelentette ki Beke. Hozzátette: egyetlen fogságban eltöltött nap is soknak tűnik, ha az ember tisztában van az ártatlanságával. Amikor azonban börtönben olvasta el, hogy min mentek át az 1956-os erdélyi megmozdulások miatt bebörtönzött politikai foglyok, úgy érezte, hogy “ahhoz képest szanatóriumba került”. Azt is megemlítette, hogy nem érzett rosszindulatot a többségi elítéltek részéről amiatt, hogy székelyként terrorizmus vádjával börtönözték be.
Beke és Szőcs pár nap híján négy évet töltött le a kirótt börtönbüntetésből. A két kézdivásárhelyi férfit 2018. július 4-én ítélte öt-öt év letöltendő börtönbüntetésre a bukaresti legfelsőbb bíróság, terrorista cselekmények, illetve ezekre való felbujtás miatt. A Hatvannégy Vármegye Ifjúsági Mozgalom (HVIM) kézdivásárhelyi, illetve erdélyi elnöke ellen hozott ítélet általános megdöbbenést váltott ki az erdélyi magyarság soraiban, hiszen az első fokon eljáró Bukaresti Táblabíróság megalapozatlannak tartotta az ügyészség által összeállított vádirat nagyobb részét, és felmentette őket a legsúlyosabb vádpontok alól.
A két férfit a szervezett bűnözés és terrorizmus elleni romániai ügyészség (DIICOT) állította bíróság elé, mert lehallgatott beszélgetéseikből és a Beke lakásán talált petárdákból a hatóságok arra következtettek, hogy házi készítésű bombát akartak robbantani Kézdivásárhely főterén 2015-ben, a december elsejei román nemzeti ünnepre szervezett katonai parádén. Az erdélyi magyar közvélemény az első pillanattól fogva úgy tekintette, hogy koncepciós eljárás folyik a kézdivásárhelyi fiatalok ellen. Letartóztatásuk után hetekig tüntettek Kézdivásárhelyen. Jogerős elítélésük után több rendkívüli perújítási kérelmet nyújtottak be, de ezek mindegyiket elutasította a romániai legfelsőbb bíróság.
The post Erőt adott a terrorizmus vádjával elítélt székelyeknek a börtönben is érzett szolidaritás appeared first on .
A bűntényt a vád szerint a 60 éves Lulu Lakatos követte el, aki drágakőszakértőnek adta ki magát. A nő a London belvárosában található Boodles gyémántboltból lopta el a gyémántokat. A bűnügyben a londoni Southwark Királyi Bíróságon folyó tárgyaláson elhangzott, hogy a nő hét gyémántot becsült fel az üzletben, majd egy táskába tette őket. Amikor azonban a táskát kinyitották, a drágakövek helyett kavicsok voltak benne – olvasható a BBC News honlapján.
A Romániából származó, de Franciaországban élő nő tagadta a vádakat. A bírósági tárgyaláson elhangzottak szerint Nicholas Wainwright, a Boodles elnöke 2016 februárjában ismert meg egy Simon Glas nevű embert, aki arról tájékoztatta, hogy gyémántokat akar vásárolni befektetésként. Hét gyémánt megvételében állapodtak meg: a 4,2 millió font értékű drágakövek között volt egy 20 karátos szív alakú gyémánt, ami 2,2 millió fontot ért, és egy 1,1 millió fontra becsült, körte alakú rózsaszín gyémánt is.
A vevő egy Anna nevű gyémántszakértőt küldött az üzletbe, hogy megvizsgálja a drágaköveket. Annát Lakatos alakította. A nőt maga Wainwright és a cég saját szakértője kísérte a bolt alagsori tárgyalójába. A nő megvizsgálta és megmérte mind a hét gyémántot, majd egy táskában helyezte el őket, amelyet lezárt, hogy a pénz átutalásáig úgy őrizzék az üzletben. Az ügyész szerint viszont Lakatos ezt a táskát a saját táskájába tette, és egy ugyanolyan lezárt táskát hagyott hátra.
A nő repülővel hagyta el Londont. Tavaly szeptemberben európai elfogatóparancs alapján Franciaországban tartóztatták le, mielőtt kiadták volna az Egyesült Királyságnak. A bűnügy tárgyalása folytatódik.
The post Kavicsokra cserélte a gyémántokat egy ügyes kezű tolvaj appeared first on .
A tájékoztatás szerint több mint 231 ezer hamis riasztás jegyeztek az idei első félévben, a legtöbb ilyen Olt, Gorj, Hargita, Ialomiţa és Konstanca megyéből futott be. “Egy Olt megyei felnőtt a hat hónap alatt 22.456 alkalommal hívta az 112-t, két különböző feltöltőkártyás telefonszámot használva. Az ő hívásai teszik ki a megyéből befutott hívások húsz százalékát. Ami nagyon aggasztó, hogy tízszer több felnőtt hívja visszaélésszerűen az 112-t, mint gyermek” – áll a STS közleményében.
A statisztikák szerint a januártól júniusig jegyzett 4 896 261 hívás közül 2 376 367 (57,86 százalék) esetben valóban indokolt volt a riasztás, 2 063 122 (42,14 százalék) eset pedig nem minősült vészhelyzetnek. Az indokolatlan hívások közül 231.919 bizonyult visszaélésszerű riasztásnak. Ide tartoznak azok az esetek, amikor valaki tudatosan, több ízben is indokolatlanul hívja a 112-t, vagy viccből, vagy azért, hogy a hívásfogadó operátort szidalmazza, vagy hívja a számot, majd egyáltalán nem szól bele a telefonba.
A tavalyi esztendő első félévéhez mérten csökkent a visszaélésszerű riasztások száma, akkor ugyanis több mint 311 ezer ilyent jegyeztek, ami az indokolatlan hívások 13,96 százalékát tette ki — számolt be az AGERPRES.
The post Az első félévben több mint 230 ezer hamis hívás érkezett a segélyhívószámra appeared first on .
Ibolya Tibor fővárosi főügyész a közleményében azt írta, “P. Tamás az 1990-es évek közepétől egy bűnelkövetői csoportot szervezett maga köré, amelyet ő irányított és a tagoknak az volt a feladatuk, hogy végrehajtsák az utasításait”. A vád szerint az ügy későbbi sértettje is ennek a bűnelkövetői csoportnak a tagja volt. P. Tamás fiatalkora óta ismerte a sértettet, 1999-ben azonban megromlott közöttük a korábbi baráti viszony, ezért P. Tamás megbízta a szintén a bűnelkövetői csoportjához tartozó két társát, hogy öljék meg a férfit.
Az emberöléssel megbízott két férfi 1999. április 25-e körül megjelent a sértett XI. kerületi bérelt lakásánál. A vád szerint az ingatlanban az emberölés tettese hangtompítóval ellátott géppisztollyal több lövést adott le a sértettre, aki a helyszínen meghalt. A cselekményt követően a két férfi az Erzsébet híd budai hídfőjénél a Dunába hajította a fegyvert, amit később hajléktalanok találtak meg a Duna-parton, és leadtak a rendőrségen. A sértett holttestét 1999. május 6-án fedezték fel.
“A Fővárosi Főügyészség P. Tamást felbujtóként, előre kitervelten, az emberölés tényleges végrehajtóját pedig tettesként, előre kitervelten elkövetett emberölés bűntettével vádolja, és velük szemben életfogytig tartó fegyházbüntetés kiszabására tett indítványt a vádiratban” – írta Ibolya. A főügyészség indítványozta, hogy a bíróság az ügyet egyesítse, a Portik ellen emberölés bűntette miatt már bírósági ügyszakban folyamatban lévő másik büntetőügyhöz.
A harmadik férfival, az emberölés bűnsegédjével szemben a Fővárosi Főügyészség szintén vádat emelt – együttműködésére tekintettel – egy elkülönített eljárásban. Őt a főügyészség egy másik ügyben elkövetett bűnpártolással is vádolja. A vád szerint egy 1998-as emberölési ügy miatt indult büntetőeljárás későbbi szakaszában, 2017-2018-ban, az emberölés felbujtói ellen indult büntetőeljárás meghiúsítására törekedett úgy, hogy a birtokában lévő, az ügy szempontjából releváns bizonyítási eszközt nem adott át a nyomozó hatóságnak, hanem azt pénzért ajánlotta fel a felbujtással gyanúsított személynek, illetve ügyvédjének.
A rendőrség februárban tudatta, hogy összehangolt akcióban elfogta a 22 évvel ezelőtti, XI. kerületi gyilkossággal gyanúsított 52 éves férfit, K. Gábort.
The post Vádat emelt az ügyészség egy 22 évvel ezelőtti gyilkossági ügyben appeared first on .
Az úgynevezett néma segélykiáltás, a nemzetközi szinten Signal for Help néven ismert segítségkérő mozdulatsor bevezetésén dolgozik a rendőrség, hogy a kiszolgáltatott helyzetben lévő emberek némán is tudjanak jelezni, segítséget kérni – mondta az ORFK Rendészeti Főigazgatóság közrendvédelmi főosztálya közterületi őrszolgálati osztályának kiemelt főreferense.Ducsai Tamás hozzátette: a mozdulatsor a segélykérés jelzéseként Kanadából indulva terjedt el világszerte, és a közösségi médián keresztül Magyarországra is elérkezett. Három elemből áll: a kifelé fordított tenyérből, a hüvelykujj tenyérbe hajtásából, végül pedig a további négy ujj ráhajtásából. Ez a jelzés egy rendőr számára egyenértékű bármely más kommunikációs csatornán tett bejelentéssel. Ugyanakkor ez a kezdeményezés nevelő hatású is, éberségre tanít, és ezáltal kialakul “a cselekvő emberbarátiság” példája – fűzte hozzá.
A sértettek helyzetükből adódóan gyakran nem tudják vagy nem akarják vállalni a segítségkérést, de ezzel a módszerrel bárkinek lehetősége van néma segítségkiáltásra – mondta. Ha bárki észleli ezt a mozdulatot, hívja a 112-es segélyhívószámot, hogy az érintett mihamarabb megkapja a segítséget – kérte a főreferens.
The post Segítségkérő mozdulatsor bevezetésén dolgozik a rendőrség appeared first on .
A közleményben kiemelték: a magyar rendőrség elkötelezett abban, hogy megakadályozza az illegális bevándorlók bejutását Magyarországra, illetve az Európai Unió területére, ezért felajánlotta a támogatását a nyugat-balkáni országoknak. A Szerbiába induló 51., az Észak-Macedóniába induló 63. és a Szlovéniába induló 2. magyar rendőri kontingensek tagjait a Készenléti Rendőrség központi objektumában Balázs László rendőr ezredes, az ORFK Határrendészeti Főosztály vezetője búcsúztatta kedden.
A közlés szerint a magyar rendőrök fő feladatként járőrszolgálatot látnak el a jogellenes határátlépések megelőzésére és felderítésére, illetve közreműködnek az embercsempészek és az illegális bevándorlók előállításában. A rendőrök nemcsak a határ közvetlen közelében teljesítenek szolgálatot, hanem az országok belsejében is. A kontingens terepjárókkal, kézi éjjellátó készülékekkel, kézi hőkamerákkal, valamint mobil hőkamerával segíti az érintett határszakaszok védelmét.
Az észak-macedóniai egységben szolgálatot teljesítő harminc, a szerbben húsz és a szlovén kontingensben szolgálatot teljesítő három magyar rendőr saját szolgálati felszerelésével látja el feladatait, intézkedési jogosultságukat a fogadó ország rendvédelmi szervének irányítása, felügyelete mellett gyakorolják. A közleményben kitértek arra, hogy az Észak-Macedóniából, Szerbiából és Szlovéniából hazatérő rendőrökre a magyar állampolgárokkal azonos járványügyi szabályok vonatkoznak. Amennyiben a külszolgálatról visszatérőknek szükséges a koronavírus-teszt, annak költségeit a rendőrség állja.
The post Újabb magyar rendőri kontingens indul Észak-Macedóniába, Szerbiába és Szlovéniába appeared first on .
A Bács-Kiskun Megyei Főügyészség tájékoztatása szerint az ügyvédi kamarából kizárt kecskeméti férfi röviddel azután, hogy korábbi börtönbüntetéséből 2017 végén feltételesen szabadult, egy szociális szövetkezetben irodai szakmai vezetői munkakörben kezdett dolgozni.
Az ügyvédi foglalkozástól több évre eltiltott férfi 2018 márciusától 2019 júliusáig a szövetkezet jogtanácsosaként és magánszemélyek megbízására is jogi képviseletet látott el. Egyik ügyfele büntetőügyében meghatalmazott védőként gyanúsítotti kihallgatáson is részt vett és panaszt, valamint bizonyítási indítványokat terjesztett elő.
Az ügyészség indítványt tett a különös visszaesőnek számító férfi egy korábbi, próbaidőre felfüggesztett börtönbüntetésének utólagos végrehajtására is. Az ügyben a Kecskeméti Járásbíróság dönt.
The post Zugírászat miatt emeltek vádat egy volt ügyvéd ellen Kecskeméten appeared first on .
Az egyik libanoni rakéta lakatlan területre csapódott be, a másikat pedig lelőtte az izraeli légvédelem. Nem történt kár sem emberéletben, sem anyagiakban. Az izraeli hadsereg válaszul ágyúval lőtte a rakéták indításának helyét. Egy szervezet sem vállalta magára a támadást, de a ynet szerint a Gázai övezetet uraló Hamász terrorszervezethez vagy a szintén gázai Iszlám Dzsihádhoz tartozó palesztin fegyveresek voltak az elkövetők.
Legutóbb a Falak őrzője nevű, a gázai övezet katonai szervezetei ellen májusban folytatott hadművelet idején lőtték Izrael északi határvidékét Libanonból palesztinok.
A ynet szerint a Hamász azért szólalt meg a fegyverek nyelvén, mert az új izraeli kormány nem engedélyezi, hogy a Katarból érkező pénzek eljussanak Gázába, s az utóbbi három hónapban csak nyolcmillió dollárt (közel 2,5 milliárd forintot) utaltak az övezetbe az elektromos szolgáltatás fenntartására, de nem érkezett meg a rászorulóknak szánt tízmillió dollár és szintén tízmillió dollár a Hamász tisztviselőinek kifizetésére.
Beni Ganz izraeli védelmi miniszter Libanont tette felelőssé a támadásért. “Libanon a felelős az éjszakai rakétákért, mert engedélyezi területén terroristák ténykedését”- írta a Twitter internetes közösségi oldalon Ganz. “Izrael fel fog lépni minden, polgárai és területi szuverenitása elleni fenyegetéssel szemben, és a megfelelő időben és helyen el fog járni érdekeinek érvényesítésére”- tette hozzá.
Kedden tartották az iszlám vallás egyik legszentebb ünnepét, az áldozati ünnepet, az íd al-adhát. A négynaposra nyúló ünnep kezdetén mintegy százezer hívő vett részt Jeruzsálemben az Al-Aksza mecsetnél a reggeli imán. Izrael 2006-ban háborút vívott a libanoni radikális síita szervezet, a Hezbollah ellen, és az északi, libanoni határ vidéke azóta többnyire csendes.
The post Rakétákat lőttek ki Libanonból Izrael északi határvidékére, tüzérségi válaszcsapások appeared first on .
Azt írták: a rendőrök megkezdték az elsősegélynyújtást, amelyet a kiérkező mentők munkatársai folytattak, de a szakszerű segítségnyújtás ellenére a férfi életét már nem tudták megmenteni.
A helyszíni szemle során az idegenkezűséget kizárták. A jelen lévő büntetés-végrehajtási ügyész elsődleges megállapítása szerint az őrszemélyzetet nem terheli felelősség a fogvatartott haláláért – tájékoztatott a rendőrség.
The post Öngyilkos lett egy fogvatartott a ceglédi rendőrkapitányságon appeared first on .
Salev Hulió, a cég egyik alapítója és vezérigazgatója a lapnak úgy nyilatkozott, hogy az NSO-nak semmi köze az ismeretlen eredetű ötvenezres listához, és tagadta, hogy a szoftverrel rosszindulatú tevékenységet végeztek volna.
“Körülbelül egy hónappal ezelőtt azzal fordultak hozzánk, hogy a piacon egy lista kering. Azt állították, hogy feltörték az NSO szervereit Cipruson, és hogy vigyáznunk kell” – mondta Hulió a Kalkalisztnak.
“Ellenőriztük. Nincsenek szervereink Cipruson, nincsenek ilyen listáink, és a számnak sincs semmi értelme. Később két ügyfelünk is szólt nekünk, hogy megkeresték őket, azt állítván, hogy létezik ez az NSO-val kapcsolatos lista. Kaptunk néhány képernyőképet, és láttuk, hogy nem hasonlít a Pegasus rendszerére, a szerveren látható kép különösen nem ilyen, hanem egy HLR Lookup szerver. Arra jutottunk, hogy ez egy vicc” – állította Hulió.
“Őrült információhiányra próbálnak valamit építeni” – közölte Hulió. “Azt mondják, hogy a lista kiszivárgott. De honnan szivárgott ki? Nem mondják meg, hogy ki szivárogtatta ki, de honnan szivárgott ki? Kihez tartozik a lista? Ki készítette? Miért nincsenek erről adatok? Ez abszurd” – vélekedett a kémszoftver izraeli gyártója.
“Ügyfeleink évente átlagosan száz célpontot határoznak meg. Az NSO megalakulása óta nem érhettünk el ötvenezer célponthoz. A Pegasusnak negyvenöt ügyfele van, egyenként évi százas számokkal. A listán olyan országok is szerepelnek, amelyek nem ügyfeleink, és az NSO-nak egyáltalán nincs listája, amely központosítja a Pegasus összes célpontját, pusztán azért, mert maga a vállalat nem tudja valós időben, hogyan használják ügyfelei a rendszert” – magyarázta az üzletember.
Hulió elutasította a civilek lehallgatásának vádjait. “Újságírók, emberi jogi aktivisták, civil társadalmi szervezetek kívül esnek a határokon. Annak az ügyfélnek, aki újságírót vagy emberi jogi aktivistát hallgat le, számomra abban a pillanatban megszűnik az ügyfél státusza. Miért? Mert nem ez a rendszer célja. Ismerjük, és felismerjük az ilyesmit. Mindent megteszünk annak érdekében, hogy megakadályozzuk a visszaéléséket” – hangsúlyozta.
Az Axios című hírportál értesülése szerint Izrael kárelhárító bizottságot állít fel az NSO kémszoftverének ügyében kitört megfigyelési botrány kezelésére, amelyben részt vesznek a védelmi iparág exportengedélyeiért felelős honvédelmi minisztérium, a külügyminisztérium, az igazságügyi minisztérium, a külföldi hírszerzést végző Moszad, a katonai hírszerzés, illetve más ügynökségek képviselői.
The post Az NSO tulajdonosa szerint semmi közük az ötvenezres telefonszám-listához appeared first on .
A személyre szabott tartalomgyártás következtében véleménybuborékok és visszhangkamrák alakultak ki, ebből adódóan a tartalomfolyam egyes felhasználók esetében egysíkúvá vált. A kialakuló identitással rendelkező csoportok között nagymértékű polarizáció figyelhető meg. A visszhangkamrákban „rekedt” hírfogyasztók számára az ellentétes vélemények vagy a saját felfogásuknak ellentmondó tények összeegyeztethetetlenek a közösség által helyesnek vélt valósággal, emiatt ezekkel szemben gyakran ellenséges magatartást tanúsítanak. Az egyre inkább polarizálódó csoportok manipulálásában nagy szerephez jutnak az összeesküvés elméletek és az álhírek, amelyek a valóságot a hírfogyasztói igények mentén formálják újra. A közvetített üzenet ez esetben egybeesik az adott csoport által helyesnek vélt valósággal.
A hibrid hadviselés vonatkozásában is nagy jelentőséggel bírnak az álhírek és az azokból kialakuló összeesküvéselméletek. Az előre megtervezett, manipulatív szándékok által vezérelt dezinformációs kampányok hatékony eszközei a nemzetközi és nemzeti vélemény formálásának, miközben elfedik az agresszor valódi szándékait.
Az orosz dezinformációOroszország stratégiai felfogása már régóta foglalkozik az információs hadviselés jelentőségével és az információ külpolitikai és katonapolitikai célokra való felhasználásával. Az orosz dezinformáció gyakorlata a Szovjetunióba nyúlik vissza. A II. világháború lezárása után nem sokkal kialakuló bipoláris világrendben mind az amerikai, mind a szovjet fél számára stratégiai célként mutatkozott meg az ellenséges oldal legitimációjának rombolása. A Keleti Blokk széthullását követően továbbra is fontos maradt az Orosz Federáció információs képességeinek fenntartása és optimalizálása a modern kori digitális környezetnek megfelelően. A 2014-es események hatására egyre több kutató és elemző kezdte el vizsgálni az orosz manipulációs képeségek arzenálját a hibrid hadviselés vonatkozásában. A Kreml saját érdekérvényesítő képességeinek növelése érdekében az orosz állami média jelentős részét egy olyan „fegyverré” alakította, amellyel hatékonyan manipulálhatja mind a belföldi lakosságot, mind a nemzetközi közvéleményt, elterelve a figyelmet az saját erőszakos fellépéseiről.
A 2016-os orosz külpolitikai koncepcióban már deklaráltan is tetten érhető az információ és az orosz média kardinális szerepe Moszkva külpolitikai eszközrendszerének vonatkozásában. Az első fejezet j) pontjában, a stratégia szerint, Oroszországnak meg kell erősíteni saját tömegtájékoztatási eszközeinek helyzetét a globális térben. Érdemes kiemelni továbbá a h) és i) pontokat, amelyekben a dokumentum kiemeli az orosz diaszpóra és orosz nyelv szerepének fontosságát. A második fejezetben megjelenik a „puha erő” (soft power) kifejezés, amely egyértelmű utalásként fogható fel a Geraszimov-doktrínában megfogalmazott indirekt, nem-katonai eszközökre. A harmadik fejezetben említésre kerül az Orosz Föderáció külpolitikai szerepvállalásának információs támogatása. A stratégia szerint Oroszország célja, hogy „eljuttassák a közvéleményhez az objektív információkat Oroszország álláspontjáról, az alapvető nemzetközi problémákkal kapcsolatban, külpolitikai kezdeményezéseiről és lépéseiről, szociális és gazdasági fejlődésének folyamatairól, az oroszországi kultúra és tudomány eredményeiről. Ennek érdekében Oroszország kifejleszti a külföldi közvéleményre való hatásgyakorlás hatékony eszközeit, erősíti az oroszországi és az orosz nyelvű tömegtájékoztatási eszközök pozícióit az információs világtérben, egyidejűleg gondoskodik saját információs biztonságáról”.
A stratégiai dokumentumot elemző Nagy László kiemeli a harmadik fejezetben, hogy Oroszország deklaráltan elítéli az államok belügyeibe való olyan illegális külső beavatkozást, amelynek célja az alkotmányellenes hatalomváltás. A kijelentés iróniája, hogy a koncepció kiadását megelőző években a Kreml számos alkalommal indirekt eszközökkel avatkozott be más országok belügyeibe.
Moszkva kommunikációs eszközeinek objektivitását az elmúlt évtized tapasztalatai igencsak megkérdőjelezhetővé teszik. Geopolitikai érdekeinek biztosítása érdekében gyakran indított olyan dezinformációs kampányokat, amelyek segítségével más országok belügyeibe saját érdekeit szemelőt tartva, közvetett módon avatkozott be. Az orosz befolyás növekedésének leginkább a Varsói Szerződés volt államai, ezek közül is a szomszédos, nagy létszámú orosz diaszpórával rendelkező államok a leginkább kitettek. A közös nyelv használata és a közös származási múlt ugródeszkaként szolgálhat a moszkvai vezetés számára saját befolyásának kiterjesztésében. A posztszovjet térségben a Szovjetunió szétesését követően határon kívül maradt orosz kisebbségeket a Kreml saját üzeneteinek terjesztésére használhatja fel, így nyomást helyezve a helyi államok kormányzataira. A nacionalista érzelmek felkorbácsolására gyakori témaként jelenik meg a rendszerváltások sikertelensége és az ígért gazdasági prosperitás elmaradása, a nagyhatalmi státusz elvesztése, a konzervatív értékek és az ortodox vallás képviselte kapocs Eurázsiával, valamint a forradalmakról festett véres kép ábrázolása. A volt szovjet tagköztársaságok külkapcsolataikban jelenleg is nagymértékben függnek az egykori szovjet anyaállamtól, valamint számos esetben politikai rendszerük gyenge lábakon áll (Fehéroroszország, Ukrajna), ezért a Kreml saját soft power, illetve hard power eszközrendszerének segítségével avatkozhat be belügyi kérdésekbe. Moszkva – a Nyugattal ellentétben – nem tud vonzó gazdasági alternatívát kínálni a környező országok számára, ezért befolyását kénytelen olyan erőszakos módszerekkel fenntartani, amelyekkel kontroll alatt tarthatja a közel-külföldje hatalmi törekvéseit (befagyott konfliktusok fenntartása, dezinformáció). A nyugati országok esetében az oroszok lehetőségei korlátozottak. Az integrációs intézmények következtében létrejövő politikai, gazdasági és katonai környezet elrettentő tényezőként hat a nyers katonai erővel való fenyegetésre (például működik a NATO kollektív védelem elve), ezért az információs műveletek kapnak nagyobb hangsúlyt. Az orosz dezinformáció a nemzetközileg ellenérdekelt országok esetében igyekszik általános bizalmatlanságot kelteni a társadalmi intézményekkel szemben. A manipulatív folyamat első állomásaként az adott ország politikai vezetését gyakran vádolják meg választási csalással, korrupcióval, melynek következtében veszít saját társadalmi támogatottságából. A második fázisban a gazdasági és a piaci szereplők kerülnek célkeresztbe, így megrendítve a lakosság és a befektetők bizalmát az adott állam pénzügyi stabilitásában. Harmadik elemként megjelenik a belső ellentétek felszítása: kormányzati hibák hangsúlyozása, tüntetések szervezése, állami intézményekkel szembeni lejárató kampányok. Végül összeesküvés elméleteket kezdenek el terjeszteni, ezzel megalapozva a dezinformáció által kialakított (ál)valóság „rendíthetetlen” létjogosultságát.
Az orosz manipulációs tevékenység vonatkozásában négy főbb jellemző határozza meg a dezinformáció kereteit:
Az USA Külügyminisztériuma 2020-ban kiadott jelentése számos olyan szervezetet és személyt sorol fel, amiknek szerepe van, illetve volt az orosz dezinformáció terjesztésében. A jelentésből kiemelném a news-front.info nevezetű portált, amely a Krím-félszigethez köthető irányultsággal alapvetően támogatja az orosz annexiós törekvéseket Ukrajnával szemben. Az oldal érdekessége, hogy kilenc nyelven – köztük magyarul is – oszt meg tartalmakat, illetve a különböző nyelvek között válogatva megbizonyosodhatunk, hogy minden nemzet számára más és más a megosztott (ál)hírek összetétele és témája. Saját elnevezése már önmagában egy beszédtett, amellyel a befogadó réteg számára egy, az „élvonalban lévő” híroldalként definiálja magát. Érdemes megemlíteni, hogy az oldal neve angol és nem tartalmaz semmilyen utalást az orosz érdekekhez való kötődéséről. A három főből álló szerkesztőséget egy oroszbarát krími aktivista, Konstain Knyirik vezeti. Az oldalon publikált cikkeket olvasva számos olyan, az álhírekre jellemző jellegzeteséggel találkoztam, amelyek egyértelműen bizonyítják a dezinformációs szándékot. Az alábbiakban kiválasztottam két, a portálon magyarul megjelent aktuális cikket, amelyeket a közölt üzenet tartalma szerint részletesebben is megvizsgáltam:
„Az ukrán offenzíva a Donbasszban: már csak idő kérdése. Mivel válaszol erre Oroszország? (I.)” Április elején az oldalt az ukrán események újra fellángolásával foglalkozó cikkek tematizálják leginkább. Első pillantásra feltűnő, hogy nincs szerző feltüntetve, illetve az egyetlen hivatkozott orosz nyelvű forrás neve „Antifashist”, amely utal az orosz dezinformáció egy bevett kommunikációs fordulatára, amikor az támadott felett fasisztának bélyegzik. A szöveg nyelvezete informális, gyakran lekicsinylő szavakat használ, ha az ukrán vagy a vele szimpatizáló nemzetközi szereplőkről tesz említést („be kell szállni a bunyóba”, „kéksisakosok szerepében ténykednek majd.”). Oroszország az áldozat szerepét tölti be, míg az ukrán vezetés az agresszor szerepében tűnik fel, amely akármelyik pillanatban megtámadhatja a nagy orosz kisebbséggel rendelkező, önállósult Luhanszki és Donyecki Köztársaságokat. Az ukrán hadmozdulatok taglalása során a szöveg hivatkozik egy Alekszej Leonkov nevű katonai szakértőre, akit – az ugyancsak Kreml érdekeltségbe tartozó SputnikNews oldal kivételével – semmilyen más hiteles felületen nem találtam meg. A cikk a NATO-t, az USA-t és a „Nyugatot”, mint Kijev támogatóit említi, akiket békefenntartóként küldhetnek Ukrajnába.
A következő hírszöveg címe: „Anatolij Vasszerman Biden halálos betegségéről számolt be”. A cikk az amerikai elnök Joe Biden vélt egészségi állapotán keresztül igyekszik az USA-adminisztráció legitimációját rombolni. A szerző hivatkozik Sean Hannity amerikai műsorvezető (Fox News) kijelentésére, miszerint az elnök egészségi állapotát a Fehér Ház titkolja el és helyette a döntéseket egy titkos csoport hozza meg. Hannity, Donald Trump, volt republikánus amerikai elnök egyik fő támogatójaként már többször terjesztett olyan összeesküvés elméleteket, amelyeknek hamissága később beigazolódott. A cikk ezután – a dezinformációs mintáknak megfelelően – választási csalással gyanúsítja meg a jelenlegi kormányzatot, majd az állami működési mechanizmust vonja kétségbe.
Felhasznált irodalom:Online elérhető: https://politicalcapital.hu/pc admin/source/documents/dezinfo_guide_tanulmany_20181126.pdf
Címlapkép: PUTYIN, Vlagyimir, Moszkva, 2021. június 19.
Vlagyimir Putyin orosz elnök felszólal a kormányzó Egységes Oroszország párt moszkvai kongresszusán 2021. június 19-én.
(Forrás: MTI/EPA/Szputnyik/Szergej Karpuhin)
A A dezinformáció szerepe az orosz külpolitikában bejegyzés először Biztonságpolitika-én jelent meg.
Mark Rutte ügyvezető holland miniszterelnök hibás döntésnek nevezte a koronavírus-járvány visszaszorítására korábban bevezetett rendkívüli intézkedések enyhítését, ami az azt követően megugrott fertőzésszám miatt a bárok és éttermek újbóli, augusztus közepéig tartó éjszakai bezárásához vezetett. Kijelentette, a fertőzésszám rohamos emelkedését a biztonságos távolságtartásra vonatkozó szabályok be nem tartása okozza. Hozzátette, mindenki gondoskodjon az otthonok, az iskolák és munkahelyek szellőztetéséről. Közölte azt is, noha az új fertőzések napi száma magas szinten stabilizálódni látszik, a kormány jelenleg nem látja szükségét további intézkedések bevezetésének. A kormány a nyár folyamán heti rendszerességgel vizsgálja a legfrissebb járványügyi fejleményeket – tette hozzá.
Hugo de Jonge egészségügyi miniszter a sajtóértekezleten azt közölte: annak ellenére sem akarnak további intézkedéseket, hogy az új fertőzöttek napi tízezres nagyságrendű száma miatt Hollandia egésze sötétvörös besorolást kap az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központnak a fertőzöttséget mutató térképén. Ez azt jelenti, hogy más uniós tagországok megkövetelhetik a Hollandiából érkezőktől, hogy a karanténba vonuljanak – tette hozzá.
Az illetékes holland közegészségügyi intézet hétfői tájékoztatása szerint noha az elmúlt 24 órában közel kilencezer új koronavírussal fertőzöttet vettek nyilvántartásba, az átlagos napi fertőzésszám az országban továbbra is tízezer felett van. Az új fertőzöttek átlagos napi száma vasárnaphoz képest 5,8 százalékkal, egy hét alatt 89,5 százalékkal emelkedett. Közel húsz napja az új fertőzésszám alig érte el a hatszázat. Az új koronavírus-tesztek mintegy 14 százaléka pozitív.
Kórházba az előző napi adatokhoz képest 16 százalékkal több koronavírusos beteget szállítottak, jelenleg 361 embert kezelnek koronavírussal. Közülük a tegnapi számokhoz képest ötvennel több, jelenleg 84 esetben alkalmaznak intenzív ellátást. A legfrissebb információk szerint a járvány kezdete óta 1 826 824 ember fertőződött meg az új típusú koronavírussal, közülük 18 063-an haltak meg Hollandiában.
Belgium is szigorít
A belga kormány szerint a vírus új változatai, különösen a Delta variáns terjedésének megakadályozására az utazási szabályok módosítására van szükség. Az új, rendkívüli szabályozás szerint, ha valaki külföldről, járványügyi szempontból akár zöld, akár narancssárga, akár piros besorolású országból érkezik, és nincs teljesen beoltva, tíznapos karanténba kell vonulnia. A karantén első és hetedik napján kötelező koronavírus-tesztet kell végeznie, a karantént valaki csak akkor hagyhatja el, ha a tesztjei negatívak. A hatóságok megerősítik az ellenőrzéseket mind a repülőtereken, mind a szárazföldi határokon – tették hozzá.
The post Hollandia ismét az otthoni munkavégzésre szólította fel állampolgárait appeared first on .
A miniszter azt mondta: a hazafias nevelés részét képezik a honvédelmi táborok, amelyekből idén negyvenet indítanak, különböző helyszíneken. Tavalyelőtt 72 tábort szerveztek, a múlt évben a pandémia miatt erre nem volt lehetőség – tette hozzá. A honvédelmi miniszter megemlítette, hogy a Magyar Honvédségnél 2017-ben indították el a honvédelmi és haderőfejlesztési programot.
Míg utóbbi a technikai eszközök beszerzéséről, a hadiipar fejlesztéséről, a kutatásról, az innovációról szól, a honvédelmi része a katonák életpályamodelljét is magában foglalja, az illetményre, a lakhatásra és az egészségkárosodásra vonatkozóan. Ide tartozik továbbá a hazafias honvédelmi nevelés, az oktatás, képzés, a társadalmi kapcsolatok erősítése, az önkéntes tartalékos katonai szolgálat megvalósítása, és a hazafias honvédelmi nevelés szerves részét képezik a honvédelmi táborok.
A törvény értelmében általános iskolásokat nem lehet katonának nevelni – ezt a célt a kadétképzés szolgálja – a táborokba viszont őket is hívják minden nyáron, azzal a nem titkolt céllal, hogy lesznek, akik ezt a pályát választják – mondta a miniszter.
Benkő tájékoztatása szerint Bátonyterenyére hat megyéből érkeztek gyerekek, a 29 résztvevőből öten lányok. Sátrakban helyezik el őket, a napirend kötött, az ébresztő fél hétkor van, a mobiltelefont pedig este nyolc óra után vehetik elő a 12-15 éves gyerekek. A honvédelmi tárca vezetője elmondta, szerveznek túlélőtáborokat is, ahol többi között elsősegélynyújtást, terepen tájékozódást vagy tűzrakást tanulhatnak a résztvevők.
A bátonyterenyei, hétfőtől péntekig tartó program úgynevezett “harcos” honvédelmi tábor, foglalkoznak alaki, egészségügyi, túlélési ismeretek elsajátításával. Lesz járőrverseny, bemutatót tartanak a hagyományőrzők és a különleges rendeltetésű dandár. Pénteken szüleiknek mutatják be a táborozók, hogy mit tanultak a hét folyamán, és jutalmazzák a versenyek győzteseit.
A bátonyterenyei tábort a MH 2. vitéz Vattay Antal Területvédelmi Ezred 25. Keresztényszigethy Sándor Területvédelmi Zászlóalj szervezi. Gáspár Levente alezredes, zászlóaljparancsnok az MTI-nek elmondta, a zászlóalj 2019-ben három tábort indított Nógrád megyében, Rétságon, Salgótarjánban és Bátonyterenyén. Idén ez az első program, augusztusban Salgótarjánban lesz hasonló tábor.
The post A hazafias honvédelmi nevelésről beszélt Benkő Tibor Bátonyterenyén appeared first on .
A Magyar Biztosítók Szövetsége (MABISZ) már tavaly kiadott közleményében felhívta a figyelmet, hogy míg 2019-ben a biztosítók egész éves kifizetése volt ötmilliárd forint, ezt az összeget 2020-ban már júniusra elérték a viharkárok. A nagy mennyiségű csapadékkal, villámlással és gyakran jégveréssel járó időjárási események ráadásul egyre korábban kezdődnek, és akár már a tél végi, februári időszakban is gondokat okoznak, majd a kárösszegek a nyár folyamán tetőznek.
A Generali adatai szerint a július 9. és 13. közötti viharok leginkább Budapest, Pest, Komárom-Esztergom és Győr-Moson-Sopron megyét érintették, a kerületek és települések között pedig Tata, illetve Budapest XX. és XXI. kerülete szenvedte meg leginkább a viharokat. Csak az utóbbi két kerültből több mint ezer bejelentés érkezett. Július 9-e óta folyamatosan érkeznek a bejelentések a vihar, felhőszakadás, jégverés következtében: péntektől péntekig több mint négyezer bejelentés futott be a biztosítóhoz, és a mostani hétvége sem zajlott eseménytelenül.
Ismét lecsapott a vihar: nehéz hétvégénk volt
Özönvízszerű esőzések és heves viharok érkeztek, melyek Nyugat-Európában szinte katasztrófafilmekbe illő jeleneteket hoztak. Mostanra ráadásul az óriási károk mellett több száz áldozatról és eltűntről is szólnak a beszámolók. A hétvégén hazánkban is ismét szélsőségessé vált az időjárás, a hőséget nagy mennyiségű, helyenként akár az ötven millimétert is meghaladó csapadék váltotta fel, néhol jégeső és hatvan-nyolcvan kilométer per órás széllökések kíséretében.
Mára összesítve a 9-e óta tartó időszakban 5500 bejelentés érkezett, mintegy 1,5 milliárd forintnyi értékben. Budapest mellett már Debrecen is felkerült a dobogóra a károk számát tekintve.
„Növekvő aggodalommal figyeljük a Nyugat-Európában zajló eseményeket, és bízunk benne, hogy hazánk nem szenvedi meg ennyire a szélsőséges időjárási események következményeit. A kárbejelentési statisztikákból is egyértelműen látszik, hogy a heves viharok egyre gyakoribbak és kiszámíthatatlanabbak, fenyegetik az értékeinket, otthonainkat, és a mezőgazdaság számára is komoly veszteségeket okoznak” – mondja Szikszai József, a Generali Biztosító kárrendezési igazgatója.
A biztosító vizsgálta az előző években hozzájuk beérkezett, természeti jelenségekhez kapcsolódó bejelentéseket. Az összesítésből kiderült, hogy 2019-ben és 2020-ban kilencszáz, illetve hétszázmillió forint fölé emelkedett a viharkárok utáni kifizetések összege, az esetszámok mindkét évben tízezer körül voltak.
The post Egyre gyakoribb a szélsőséges időjárás appeared first on .
A nándorfehérvári diadal 550. évfordulóján, 2006-ban a szegedi ferences rendház alsóvárosi kultúrházának munkatársai azzal a szándékkal hívták életre a Hunyadi János török fölött aratott győzelmére emlékező rendezvényt, hogy a sajnos nagyszámú nemzeti gyásznapjaink mellett a világraszóló győzelmeink előtt is méltóképpen tisztelegjenek.
1456 nyarán a Kapisztrán Szent János vezetésével dél felé vonuló keresztesek megálltak a szegedi ferences rendház mellett, a mai Mátyás téren, így a Nándorfehérvári Emléknapoknak helyszíne révén közvetlen kapcsolata is van a történelmi eseménnyel. Szeged egyetlen középkori hagyományokat felidéző kulturális programja pénteken a Szegedi Dóm Látogatóközpontjában harangtörténeti konferenciával indul, melyen a többi közt előadás hangzik el a déli harangszó történetéről.
Szombaton délelőtt az ünneplők Szeged belvárosában, a Klauzál téren gyülekeznek, majd a zenés-zajos menet zenészekkel, dobosokkal, zászlóforgatókkal az alsóvárosi ferences templomhoz és kolostorhoz vonulnak, ahol hadi táborok, kézművesvásár és -foglalkozások várják őket. A látogatók akár karnyújtásnyi közelségből csodálhatják meg az öltözeteket és a fegyvereket, megtapasztalhatják milyen volt a tábori élet Mátyás korában a fekete sereg számára.
A Hunyadiak Örökében Történelmi Hagyományőrző Egyesület és az Oroszlánszív Lovagrend tagjai lovagi bajvíváson mérik össze ügyességüket. A reneszánsz családi napon számos gyermekprogram – apródiskola, íjászoktatás, bábszínház, több interaktív játék, kézműves-foglalkozás – várja a legkisebbeket. Az est beköszöntével középkori táncházat tartanak, majd a programot a Tabulatúra Régizene Együttes koncertjét követően a Lángoló Leguánok tűzzsonglőr attrakciója zárja sötétedés után.
A Hunyadi János által vezetett keresztény magyar seregek 1456. július 22-én mértek megsemmisítő vereséget II. Mehmed török szultán hadaira. A napot 2011-ben az Országgyűlés a nándorfehérvári diadal emléknapjává nyilvánította.
The post A nándorfehérvári diadalra emlékeznek Szegeden appeared first on .
Az őz hazánk legnagyobb egyedszámú és legelterjedtebb nagyvadfaja (országos állományát 375 500-ra becsülik). A nagyvadgázolások során ezen faj egyedeit ütik el leggyakrabban az autók, jelentős részben július és augusztus közepe között.
Őznász idején a bakok űzik a sutákat, de egy másik bakot is elkergethetnek a territóriumukról. Ilyenkor az állatok sokkal óvatlanabbak, figyelmetlenebbek, mint általában. A balesetek jelentős része azonban megelőzhető, ha az autósok figyelmesen, a körülményeknek megfelelően vezetnek.
Ha a vadelütés mégis bekövetkezett, mindenképpen hívjuk a rendőrséget! A vadelütés közúti balesetnek minősül, így bármilyen további ügyintézés alapja a rendőrségi jegyzőkönyv lehet. Az adott területen gazdálkodó vadászatra jogosultat – jellemzően vadásztársaságot – is értesíteni kell, erről általában szintén a rendőrség gondoskodik.
The post Megkezdődött az üzekedés: óvatosan az utakon! appeared first on .
A minisztérium közleménye szerint egy cseh felségjelű ultralight P220 Koala típusú légijármű lépett be úgy a magyar légtérbe, hogy nem létesített rádió-összeköttetést a magyar légiirányítással.
A Magyar Honvédség légvédelmi készültséget ellátó Gripenjei azonosították a Romániából Csehországba tartó gépet, amely ezután felvette a kapcsolatot a magyar polgári légiirányítással – írták. A vadászgépek ezt követően visszaindultak a kecskeméti repülőbázisra – közölte a HM.
Megérdeklődtük a minisztériumtól, hogy ilyen esetben mennyibe kerül nagyságrendileg a Grippenek elindítása, illetve, hogy a vétkessel ki lehet-e ezt a költséget fizettetni? A HM Kommunikációs Osztálya az alábbi tájékoztatást adta: “az említett esettel kapcsolatos költségek megtérítésének szabályait, a légvédelmi készenléti szolgálat riasztásából eredő költségek megtérítéséről szóló 221/2018. (XI. 29.) Korm. rendelet határozza meg. Az eddig megismert körülmények alapján nem lehet megállapítani sem a költség nagyságrendjét, sem azt, hogy indokolt-e a költségek megtérítése. A megalapozott döntés meghozatala érdekében az érintett hatóságoknak valamennyi körülményt feltárva le kell folytatniuk a jogszabályokban meghatározott vizsgálataikat”.
The post Riasztották a Gripeneket appeared first on .
Az árhullámmal érintett területeken hét-tíz nap kell ahhoz, hogy a szúnyogtojásokból kifejlődjenek a szúnyogok, és a kémiai védekezést csak ezt követően lehet elkezdeni. Ebben a helyzetben kizárólag az előző napokban elmaradt kezeléseket pótolják Sopron környékén és Csongrád-Csanád megye néhány településén – írták.
A szúnyogok tömeges elszaporodásához elegendő, ha a gátakon belül néhány centiméteres víztestek alakulnak ki. A szakértők folyamatosan monitorozzák a Duna mentén a rovarok jelenlétét. Felhívják a figyelmet arra, hogy esős időt követően nemcsak a tavak és folyók mentén fejlődnek szúnyoglárvák, hanem szinte bármilyen vízben. Ezért fontos, hogy megszüntessük a ház körüli tenyészőhelyeket.
Célszerű azokat a kerti tárgyakat, amelyekben megáll az esővíz, kiüríteni vagy lefedni, a ház körüli vízelvezető árkokat rendben tartani – olvasható a közleményben.
The post OKF: a dunai árhullám alakítja a szúnyogok elleni védekezést appeared first on .