Parlamenti választás kezdődött vasárnap Törökországban, mintegy 54 millió szavazó járulhat az urnákhoz.
A szavazóhelyiségek helyi idő szerint reggel nyolckor nyitottak és 17 órakor zárnak majd. Húsz párt és 165 független jelölt vesz részt a megmérettetésen.
A választás legjelentősebb tényezői a kormányzó Igazság és Fejlődés Pártja (AKP), továbbá a szociáldemokrata Köztársasági Néppárt (CHP), a szélsőjobboldali Nacionalista Cselekvés Pártja (MHP). E mellé a három párt mellé jöhet fel az egyre népszerűbb kurdbarát tömörülés, az ellenzéki Népi Demokratikus Párt (HDP), de csak abban az esetben, ha sikerül átlépnie a parlamentbe jutáshoz szükséges 10 százalékos küszöböt.
A 2011-es parlamenti választásokon még a voksok 49,8 százalékát megszerző, az iszlamista gyökerű AKP népszerűség vesztéséhez a gazdaság gyengülésén túl számos tényező járult hozzá. Az utóbbi időszak a párt vezetőit érintő korrupciós botrányoktól volt hangos, amelyek kirobbantása Recep Tayyip Erdogan államfő szerint egykori szövetségese, az amerikai száműzetésben élő Fethullah Gülen iszlám hitszónok műve, mégpedig azzal a céllal, hogy megdöntse a kormány hatalmát. A társadalom egy részében ezenkívül a kormánypárt egyre gyakoribb tekintélyelvű megnyilvánulásai - köztük a rendőrök hatáskörének kiszélesítését célzó lépések vagy az internet feletti ellenőrzés szigorítása - keltenek rossz érzést. További ellenérzést vált ki az a törekvés, hogy az alkotmányt módosítva, az államfő jelenlegi jogkörét jelentősen kiszélesítve, elnöki végrehajtói rendszert vezessenek be.
A törökök elégedetlensége 2013 nyarán robbant, amikor az isztambuli Gezi park tervezett átépítése elleni megmozdulások a kormány elleni tömegtüntetésekbe csaptak át. A heteken át tartó demonstrációk első ízben tömörítették egységes frontba a török baloldali csoportosulásokat, a kurdokat, a nacionalistákat, a feministákat és a homoszexuálisokat. Közöttük ma sok olyan akad, aki hajlandó az egyre népszerűbb kurdbarát tömörülésre, az ellenzéki Népi Demokratikus Pártra (HDP) szavazni.
A közvélemény-kutatások szerint az ország délkeleti részén élő 12 milliós kurd közösség mellett a török társadalom hátrányos helyzetű csoportjait is megszólító HDP jelenleg a negyedik legtámogatottabb párt, és akár a voksok 12,6 százalékát is megszerezheti.
Ha ez bekövetkezik, akkor az AKP-nak nem lesz meg az elnöki rendszer önálló bevezetéséhez szükséges kétharmados fölénye, és történetében először elveszítheti eddigi abszolút többségét is.
Amennyiben a HDP nem költözhet be az 550 fős törvényhozásba, akkor viszont a török választási rendszer értelmében majdnem az összes megszerzett mandátumát az AKP kapja majd meg, amivel a kormánypártnak háromötödös többsége lehet, s ez elegendő lehet arra, hogy a végrehajtó elnöki hatalom megteremtése érdekében módosítsa az alkotmányt.
Benyújtotta lemondását Heidi Tagliavini, az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ) elnökének ukrajnai különmegbízottja, aki a szervezetet képviselte a háromoldalú, orosz-ukrán-EBESZ összekötő csoportban – erősítették meg az EBESZ-nél vasárnapi ukrán híradások szerint.
Az összekötő csoportot a kelet-ukrajnai fegyveres konfliktus békés rendezésének elősegítésére hozták létre.
Kijevet Leonyid Kucsma volt ukrán államfő, Moszkvát Azamat Kulmuhametov megbízott nagykövet képviseli. Csak a kontaktcsoport folytat tárgyalásokat, illetve köt megállapodásokat a kelet-ukrajnai szakadárok képviselőivel, Kijev ugyanis közvetlenül nem tárgyal az általa terroristáknak minősített szeparatistákkal. Moszkva pedig ragaszkodik ahhoz, hogy nem résztvevője a kelet-ukrajnai válságnak, csak “segít” rendezni azt.
Az EBESZ-nél egyelőre annyit közöltek, hogy a svájci diplomata a “közeljövőben” távozik posztjáról, és jelenleg folynak az egyeztetések az új különmegbízott személyéről. Heidi Tagliavini nem hozta még nyilvánosságra lemondásának okát. Az összekötő csoporthoz közel álló források ukrán és orosz híradások szerint azzal magyarázták a diplomata döntését, hogy az utóbbi időben felbőszítette őt a felek kompromisszumképtelensége, és a tárgyalási folyamat egyes résztvevőinek “nem konstruktív hozzáállása”.
Az ukrán sajtó nem megnevezett forrás alapján arról számolt be, hogy kedden, a kontaktcsoport legutóbbi, Minszkben tartott üléséről kivonult az orosz képviselő, Kulmuhametov, ami miatt félbeszakadt a tanácskozás.
Heidi Tagliavinit 2014, június 8-án nevezte ki különmegbízottnak az EBESZ akkori, svájci elnöke, Didier Burkhalter, majd januárban meghosszította megbízatását a szervezet következő soros elnöke, a szerb Ivica Dacic.
A kontaktcsoport a kelet-ukrajnai szakadárokkal legutóbb február 12-én írt alá egy újabb megállapodást, amelynek szövegét az orosz, az ukrán és a francia elnök, valamint a német kancellár dolgozta ki szintén a fehérorosz fővárosban tartott tanácskozásukon. A rendezés lépéseit meghatározó megállapodás első két pontja, a tűzszünet és a nehézfegyverek kivonása a front menti övezetből azonban még most sem teljesült.
A kijevi hadműveleti parancsnokság vasárnapi tájékoztatása szerint az éjjel csaknem harmincszor nyitottak tüzet a szakadárok az ukrán katonák állásaira, illetve lakott településekre a frontvonal mentén.
Donyecknél, a frontvonal ukrán oldalán lévő településeket 120, illetve 122 milliméteres, a minszki megállapodás által tiltott, nagy kaliberű aknavetőkkel, valamint harckocsikról lőtték a szakadárok. Szintén nagy kaliberű aknavetőkkel támadták a két megyeszékhely közötti térségben Artemivszk környékét, továbbá vasárnap reggel az Azovi-tenger partján fekvő Mariupol kikötővárostól mintegy 20 kilométerre keletre, közvetlenül a frontvonalnál lévő Sirokine települést.
A magyar U20-as labdarúgó-válogatott 2-0-s vereséget szenvedett a nigériai csapattól az Új-Zélandon zajló korosztályos világbajnokság vasárnapi játéknapján, de csoportjának harmadik helyezettjeként így is bejutott a nyolcaddöntőbe.
Bernd Storck együttese ezzel a vereséggel az E csoport harmadik helyén végzett, de így is továbbjutott, a legjobb 16 között pedig Szerbiával találkozik majd szerdán.
A magyar U20-as labdarúgó-válogatott 2-0-s vereséget szenvedett a nigériai csapattól az Új-Zélandon zajló korosztályos világbajnokság vasárnapi játéknapján, de csoportjának harmadik helyezettjeként így is bejutott a nyolcaddöntőbe.
Bernd Storck együttese ezzel a vereséggel az E csoport harmadik helyén végzett, de így is továbbjutott, a legjobb 16 között pedig Szerbiával találkozik majd szerdán.
Eredmény, E csoport, 3. forduló:
Nigéria-Magyarország 2-0 (1-0)
New Plymouth, 3000 néző, v: Zambrano (ecuadori)
gólszerző: Awoniyi (33., 54.)
sárga lap: Popov (90.)
Nigéria:
Enaholo - Musa, Bello, Ndidi, Mustapha - Idowu, Ifeanyi - Bulbwa, Sokari (Iheanacho, 82.), Godwin (Isaac, 66.) - Awoniyi (Simon, 74.)
Magyarország:
Székely - Osváth, Kecskés Á., Talabér, Forgács - Nagy Ádám, Berecz - Nagy Dominik (Oláh L., 67.), Németh M., Zsótér (Popov, 62.) - Mervó (Kalmár, a szünetben)
Jól kezdett a magyar csapat, volt néhány lehetősége is, a nigériaiak azonban az első negyedóra végére átvették a meccs irányítását, s a játékrész hajrájához közeledve Awoniyi révén meg is szerezték a vezetést.
A magyarok a szünetig nem tudtak válaszolni a nigériaiak találatára, ám a második félidő elején majdnem sikerült nekik, az afrikaiakat azonban kisegítette a kapufa. Néhány perccel később aztán nagyot hibázott a magyar védelem, ezt Awoniyi kihasználta, így megduplázta saját maga és csapata góljainak a számát.
A lefújásig hátralévő időben már nem történt érdemi esemény a pályán, a magyaroknak pedig ez a kétgólos vereség is belefért a továbbjutás szempontjából, a hat csoport első két helyezettjei mellett ugyanis a négy legjobb harmadik is nyolcaddöntőbe került.
Ma kezdődik a világ hét legfejlettebb ipari államát összefogó G7 csoport kétnapos németországi csúcstalálkozója.
A találkozót Németország legmagasabb hegycsúcsának, a bajor Alpokban fekvő Zugspitzének a lábánál tartják, az Elmau kastélyszállóban (Schloss Elmau). A délután kezdődő tanácskozás előtt a házigazda német kancellár, Angela Merkel Barack Obama amerikai elnökkel felkeresi a luxushotelhez legközelebb fekvő települést, a Krün nevű alpesi falut, ahol a helyiekkel reggeliznek és beszélgetnek majd.
A Hetek - a soros elnök Németország mellett az Egyesült Államok, Franciaország, Japán, Kanada, Nagy-Britannia és Olaszország - állam-, illetve kormányfőinek informális egyeztető, tanácskozó fórumán tárgyalnak a nemzetközi terrorizmustól az ukrán válságon át a görög válságig az aktuális világpolitikai és világgazdasági folyamatokról, a napirend központi eleme azonban a felkészülés lesz az ENSZ idei két nagy konferenciájára.
Az egyik a decemberi párizsi klímacsúcs (COP21), amelyen a tervek szerint új megállapodást kötnek az éghajlatváltozás elleni küzdelem összehangolásáról. A másik, szeptemberben New Yorkban tartandó ENSZ-tanácskozás a világszervezet új fejlesztési programjáról - az úgynevezett 2015 utáni menetrendről (post-2015 Agenda) - szól, amely a szegénység visszaszorítását és a legszegényebbek egészségi állapotának javítását szolgáló, 2015 végéig tartó Millenniumi Fejlesztési Célok (MDG) nevű programot váltja majd fel.
A G7 csoport 1975 óta működik, és 1998-ban Oroszország csatlakozásával G8 csoporttá alakult. Tavaly óta ismét hét országból áll, miután Oroszország tagságát felfüggesztették az ukrajnai válságban folytatott tevékenysége miatt.
A Hetek csúcstalálkozója idején Bajorország déli részén szinte mindenütt korlátozásokkal kell számolni az autópályákon és az alsóbb rendű utakon is, és a találkozó miatt Németország összes határán visszaállították az ellenőrzést, egészen június 15-ig. A hatóságok arra kérik az utazókat, hogy csak érvényes úti okmánnyal induljanak az országba.
Az utóbbi 10 évben tízszeresére nőtt az autista gyermekeket nevelő családok száma Ukrajnában (150 gyermekből egy szenved ebben a betegségben) – adta hírül a mukachevo.net hírportál június 4-én.
A helyi orvosok elmondása szerint nagyon fontos idejében diagnosztizálni a betegséget, hogy minél előbb elkezdhessék a szükséges gyógykezeléseket és helyreállítási intézkedéseket. Ugyanis a 3 éves kor előtt felismert autizmust a legkönnyebb kezelni. Így a gyermek tud szocializálódni és esélyt kap arra, hogy hagyományos oktatási intézményben tanuljon más gyermekekkel együtt.
Mivel Kárpátalján nincs olyan központ, amely segítené az autista gyermekek szüleit, ezért a közösség és a kormányzat összefogásának köszönhetően speciális programot dolgoznak ki. A Boldog gyerekek civil szervezet kezdeményezésére a Kárpátalja Megyei Állami Közigazgatási Hivatal munkacsoportot hozott létre az autista gyerekek pszichológiai-pedagógiai és egészségügyi-szociális támogatása céljából. A munkacsoport tagjai között szerepelnek a megyei oktatásügy, a pénzügy, a szociális ügyosztály, az egészségügy, az ifjúság- és sportügy, a tájékoztatásügy, a gyermekvédelmi osztály, valamint az ungvári pszichológiai-pedagógiai központ, a Boldog gyerekek civil szervezet munkatársai, illetve újságírók és autista gyerekek szülei is.
Már ülésezik a munkacsoport és tart a szakértőkkel való megbeszélés, s a későbbiekben nyilvánosságra hozzák a program tervezetét.
Bárki elküldheti a témával kapcsolatos javaslatát vagy ötletét a Boldog gyerekek civil szervezet elektronikus címére: go.happykids@gmail.com (a levél témájaként Az autista gyerekek programjához jeligét kell feltüntetni).
Kárpátalja.ma
Oroszország nem jelent fenyegetést a Nyugat számára – szögezte le Vlagyimir Putyin orosz elnök abban az interjúban, amelyet jövő héten esedékes olaszországi látogatása küszöbén adott a Corriere della Sera című olasz napilapnak.
“Azt gondolom, hogy csak egy beteg ember – és az is csak álmában – képzelődhet arról, hogy Oroszország váratlanul megtámadja a NATO-t” – mondta az orosz elnök, hozzátéve, hogy Moszkva csak a külső fenyegetések ellen akar védekezni. Azzal vádolta az Egyesült Államokat, hogy “az ilyen félelmekkel való játék” célja az ellenségkép építése, amivel vezető szerepét szeretné bebetonozni a világban. Az ukrajnai konfliktus is Washington “kontár akcióinak” a következménye – vélekedett.
Felszólította Ukrajnát és az EU-t, hogy tegyenek többet a Donyec-medencei válság enyhítéséért, és nyújtsanak nagyobb pénzügyi támogatást Kijevnek.
“Az önhatalmúlag kikiáltott (donyecki és luhanszki) népköztársaságok vezetői nyilvánosan kijelentették, hogy bizonyos feltételek mellett – a minszki megállapodások megvalósítása esetén – készek megvizsgálni a lehetőségét annak, hogy Ukrajna kötelékében maradjanak” – mondta. Feltételeik között van az alkotmánymódosítás az autonómiát biztosító jogokkal, valamint az önálló határ menti kereskedelem lehetősége Oroszországgal – tette hozzá.
Teljesen tisztában vagyok azzal, hogy a nagy meccseken a játékosok, az edzők, de még inkább a szurkolók nagyon sokszor elveszítik önuralmukat, hogy szépen fogalmazzak! Mert szó sincs önuralomról, inkább azt mondhatnám, hogy mindannyiunkban felébred valami kevésbé emberi, hogy ne fogalmazzak sokkal csúnyábban, emlegetvén más élőlényeket. Kimondom mégis: az állat. Egy ilyen jelenet maradt meg az emlékezetemben a Barcelona–Athletic Bilbao meccsről. A brazil Neymar megpróbált egy trükköt, egy nagyon nehezet, a saját és a védő feje felett átvezérelni a labdát. Nem sikerült neki, de ez nem állította meg a „kiszúrt” védőt, hogy fel ne rúgja. Sőt, ha nem lépnek közbe a csapattársai, még összevissza rugdosták volna! S a játékvezető a brazil ellen volt! A tv-kommentátor is azt mondta, hogy ez elfogadhatatlan és megalázó. Lehetséges volna, hogy amióta abbahagytam az edzősködést, megváltoztatták a szabályokat? Nem tudok semmilyen változásokról, különösen arról nem, hogy „tisztességesebbre” akarták volna változtatni ezt a játékot, amelynek, mint minden játéknak, az alapja bizonyos százalékig bolondot csinálni az ellenfélből! Mert ha ezt nem szabad, akkor majdnem minden meccsen szinte agyon kellene verni azt a kis „nyavalyást”, aki a Messi névre hallgat, hisz ő nemcsak egy kötényt ad az ellenfél védőjének, hanem akár dupláz is! Tudják talán, a „kötény” az a kellemetlen valami, amikor a labdát az ellenfél lábai között viszik tovább a Messi-félék. S ha ez nem tilos, akkor hogy a fenébe lehet tilos egy olyan bravúr, amit szinte lehetetlen „eladni” egy komoly meccsen?! Szerintem állást kellene foglalnia a FIFA-nak az ilyen „bolondcsinálásban”, mert ha odáig jutunk, hogy nem szabad kitolni az ellenféllel, tehát kicselezni, faképnél hagyni, akkor jobb, ha a vízilabdát nézi az ember. Ott nincs „kötény”!
Miért sugdolóznak a tv-meccseken?!
Valószínűnek tartom, mindenki észrevette, hogy a nagy meccseken az edzők leginkább a kispadon nagyon is diszkrétek! Még mielőtt megszólalnának, ott van a tenyerük a szájuk előtt. Elejében az ember azt hitte volna, hogy olyan valamit mondanak egymásnak, amit nem kellene hallaniuk a körülöttük ülő játékosoknak, de aztán rájöhetett mindenki, hogy két másik, sokkal komolyabb „apróság” késztette őket a diszkrécióra, mégpedig az ellenfél kémjei, akik a tv-képernyőn leolvashatták egykor az „intézkedéseket”, valamint a tv-sek, akik hamarabb tudták, ki lesz például leváltva, és ki jön be helyette, mint a játékosok. Arról meg ne is beszéljünk, hogy a pletykarovat mennyire gazdag volt, még mielőtt mindenki kezdte a tenyerét használni abban a pillanatban, amikor az első szót ki akarta volna mondani.
Nevetséges volt például, hogy a Barcelona kupagyőzelme után szinte mindenki a „keze mögött” beszélt…
De ha már a Barcelonát említem, legyen valami leírva is. A három csatár, mármint Messi, Neymar és Suárez 120 gólt rúgott az idényben. Íme a rendhagyó tények:
Messi Neimar Suárez
Meccsek 56 50 42
Gólok 58 38 24
Gólpassz 30 11 23
Perc a pályán 4431 3510 2918
Perc/gól 76 92 121
Csel/meccs 5,1 3,2 1,5
A vak is láthatja, hogy az a „picurka” kis ember mekkora játékos!
Petőfi jut eszembe…
„Távozom, de egyszer még visszatérek a Vidibe”, mondta a magyar válogatott labdarúgó a napokban. A neve Nemanja Nikolić, zentai származású csatár. A Videotonnal nemcsak bajnok lett, hanem gólkirály is. Összesen 7 évet játszott Magyarországon, másfelet Kaposváron, majd öt és felet Székesfehérváron. Most a válogatottban két meccsre készül, Litvánia ellen a barátságosra, Finnország ellen pedig az Eb-selejtezőre. De mindezt már letárgyalta a Szó. Amit én szeretnék hozzáadni, az egy icipicit sportszerűtlen, mert mások értékeivel szeretném, hogy apám és anyám hazája gyarapodjon, és nemzetközi sikereket jegyezzen. Talán mondanom sem kell, hogy Nikolić apja szerb, de azt sem, hogy Petőfinek is szerb volt a neve, meg persze az apja is, ennek ellenére a legnagyobb magyar költő. Bár nagyon messze vagyunk már azoktól az évektől, ma is vannak egykori szerbek, akik magyarnak tartják magukat, például Zorán, az egyik legsikeresebb sanzonénekes…
Szétnézek magam körül, és azt látom, hogy a legnagyobb európai válogatottakban megannyi afrikai származású játékos van. Talán azt sem kell mondanom, hogy a német válogatottban hány lengyel játszik. Hollandiát, Portugáliát, Angliát stb. nem is említem. Nos, miért ne bízna meg valakit, valakiket az MLSZ, hogy a nagyvilágban keressenek olyanokat, akik szívesen költöznének az Alföldre, ahol volna mit enniük, s „véletlenül” van nekik egy-két tehetséges, labdát rúgó fiuk, úgy 13–16 évesek.
Érdekes dolgot tapasztalhatnának az edzők: hogy az ilyen gyerekek mennyivel nagyobb erőbevetéssel dolgoznak, mint azok, akiket a mamák elkényeztettek. S lásd, mi történik egy bizonyos idő után: a „mi” kis kényes gyerekeink „irigységből” olyanok akarnak lenni, mint a kis feketék. S mi rossz van ebben? Majdnem semmi. Esetleg egy Nikolićra hasonlítani még jobb lenne.
A Legfelsőbb Tanács június 4-én megszavazta azt a törvénymódosítást, mely szerint engedélyezik a külföldi fegyveres erők Ukrajna területén való tartózkodását – adta hírül a transkarpatia.net az Interfax-Ukrajina hírügynökség jelentésére hivatkozva.
A törvénymódosítás szerint a külföldi fegyveres erők Ukrajna kérésére, a nemzetközi béke és biztonság fenntartása céljából az ENSZ és az Európai Unió döntése alapján tartózkodhatnak országunkban. A dokumentum tiltja az olyan országok katonai jelenlétét Ukrajnában, akik fegyveres erőt alkalmaznak az ország ellen.
Kárpátalja.ma
Kijevben szombaton félbeszakadt az ország történetének második melegfelvonulása, miután jobboldali szélsőségesek rátámadtak a menetet biztosító rendőrökre és a menet résztvevőire.
Az LGBT-nek (leszbikusok, homoszexuálisok, biszexuálisok és transzvesztiták) jogegyenlőséget követelő felvonulás helyszínét egészen szombat reggelig titkolták a hatóságok, tartva a radikálisok támadásától. Azonban a tavalyi Majdan-tüntetések idején különösen aktív Jobb Szektor arcukat eltakaró híveinek a szigorú biztonsági intézkedések ellenére is sikerült bejutniuk az esemény helyszínére.
Mintegy 40 radikális petárdákkal és kövekkel dobálta a felvonulás csaknem 300 résztvevőjét és a menetet biztosító több száz rendőrt. Öt rendőr megsérült, köztük egy súlyosan. A rendőrök tucatnyi radikálist őrizetbe vettek. A felvonulás folytatódott, de befejezni nem sikerült, mert a rendőrség mintegy 500 méter megtétele után biztonsági okokra hivatkozva leállította.
A szélsőségesek a hazafelé tartó résztvevőket is megtámadták, de a rendőröknek sikerült megakadályozniuk a verekedést. A rendőrök 25-30 embert vettek őrizetbe.
A független Ukrajna történetének első melegfelvonulását mintegy száz résztvevővel 2013-ban tartották Kijevben. A 2014-ben tervezett második „egyenlőségmenetet” végül törölték, mert a rendőrség a szervezők szerint nem volt hajlandó garantálni a felvonulók biztonságát.
Az idei melegfelvonulás előtt Vitalij Klicsko kijevi polgármester azt tanácsolta a szervezőknek, hogy álljanak el a menettől a szélsőjobboldali csoportok fenyegetései miatt.
Az FC Barcelona nyerte a labdarúgó Bajnokok Ligáját, miután szombaton a berlini Olimpiai Stadionban rendezett döntőben 3-1-re legyőzte a Juventust.
A spanyol klub 1992, 2006, 2009 és 2011 után ötödik alkalommal diadalmaskodott a legrangosabb európai kupasorozatban.
A katalánok az első félidő negyedik percében a horvát Ivan Rakitic góljával szerezték meg a vezetést. A torinóiak az 55. percben Álvaro Morata révén egyenlítettek, majd Luís Suárez 68. percben szerzett góljával ismét a Barcelona került előnybe, a végeredményt pedig a 96. percben Neymar állította be.
A Barcelona diadalával triplázott a szezonban, ugyanis a BL-siker mellett korábban a spanyol bajnokságban és a Király Kupában is győzött.
A rohamosan gyűlő kutatási eredmények alapján indokolt lehet a NASA optimizmusa, és néhány évtizeden belül valóban felfedezhetjük a Földön kívüli életet. Kereszturi Ákos, a Magyar Tudományos Akadémia Csillagászati és Földtudományi Kutatóközpontjának munkatársa a NASA-bejelentés mögött álló legizgalmasabb részeredményeket tekinti át.
„Tejútrendszerünkben legalább 200 milliárd, a Földhöz hasonló bolygó van” – hangzott el a NASA sajtótájékoztatóján, amelyet 2015. április 7-én tartottak a Földön kívüli élet lehetőségéről Ellen Stofan kutató, valamint John Grunsfeld asztronauta vezetésével. A bejelentés nem egy konkrét tudományos felfedezésről vagy egy új küldetésről szólt, hanem inkább az elkövetkező időszakra szóló előrejelzésként értelmezhető. A NASA álláspontja szerint igen valószínű, hogy egy évtizeden belül a Földön kívüli életre utaló jelet találnak a kutatók, a további egy-két évtizedben pedig bizonyítékuk is lesz rá.
A közlemény szakmai hátterében két tényező áll. Egyrészt az elmúlt tíz-húsz évben viszonylag sok arra vonatkozó megfigyelés született, hogy a Földön kívül, a Naprendszerben és azon túl is, több helyen található olyan környezet, amelyben megjelenhetnek és fennmaradhatnak a földihez hasonló (tehát kémiai folyamatokon alapuló, főleg vizet és szerves anyagot igénylő) életformák – még ha ilyeneket egyelőre nem is sikerült azonosítani. Másrészt az elkövetkező időszakban sok bolygókutató küldetés indítását tervezik e helyszínek vizsgálatára.
Mars: újabb bizonyíték az egykori vízborításra
A Naprendszerben a legnépszerűbb célpont továbbra is a Mars. A körülötte keringő és a felszínén dolgozó szondák megfigyelései megerősítették, hogy a bolygón egykor folyékony víz volt. Az ősi vízmennyiség egy része a világűrbe szökött, erre utalnak a Curiosity rover friss deutérium-hidrogén (D/H) izotóparány-mérései. A víz egykori jelenlétét támasztják alá egyes marsi meteoritok vizsgálatai is, amelyek szintén az izotóparányok alapján mutatták ki, hogy a jelenlegi két jellegzetes D/H izotóparány (a légköri és a kéreg mélyén jellemző értékek) mellett egy harmadik is létezik. Ez arra utal, hogy több különböző H2O-raktár van a bolygón, a most azonosított harmadikat a poláris jégsapkák, illetve a felszín alatti, eltemetett jégtömegek képviselik. Ha ezek jéganyaga egykor olvadt állapotban volt, a víz 100-150 méter vastagon boríthatta be a bolygó felszínét (ha a Mars domborzati egyenetlenségeitől eltekintünk).
Vannak szerves anyagok a Mars felszínén
Fontos előrelépés történt a Mars szerves anyagainak azonosításában is. A Curiosity első adataiban nem találták a korábban földi mérésekkel a légkörében kimutatott metánt, de a küldetés előrehaladtával mégis sikerült azonosítani a gázt. Az is kiderült, hogy a metán légköri mennyisége igen élénken változik, ami arra utal, hogy kis mélységből, lokalizált forrásokból származik.
Bebizonyosodott továbbá, hogy a kiemelt mintákban lévő klórtartalmú szerves anyag nem földi eredetű szennyezés – ez az első bejelentés idején még nem volt egyértelmű. Ugyanakkor a kimutatott szerves klórbenzol és klóralkánok sem voltak jelen eredetileg a marsi mintában. Ezek a SAM nevű műszerben, a mérés során keletkeztek egyéb, eredeti marsi szerves molekulákból. Ha közvetve is, bebizonyosodott tehát, hogy a nem csak a marsi meteoritokban, de a vörös bolygó felszíni anyagaiban is vannak szerves összetevők.
A víz egykori jelenlétére utalnak a Curiosity által már több helyen vett minták, valamint a Marson régóta dolgozó Opportunity rover anyagvizsgálatai is. Sikerült több helyszínen agyagásványokat kimutatni, amelyek vizes közegben keletkeztek mállással. A velük együtt talált kalcium-szulfát pedig a Curiosity mérései alapján közel semleges pH-jú ősi közegre utal, amelyben az elszállított ionokra vonatkozó becslések alapján bőséggel lehetett víz. Ez ellentétben áll az Opportunity által korábban vizsgált, ún. Hematit-régió jellegzetes ásványa, a jarozit által jelzett egykori savas kémhatással. Eszerint jelentős eltérések lehettek az egyes területek között a vizek kémhatásában – ennek igazolásában sokat segítene, ha az időbeli változásokat is pontosan tudnánk rekonstruálni. A különböző oxidáltságú és oxidálatlan anyagok keverékében lévő, jelentős redox-potenciált földi mikrobák kihasználhatnák – ha az egyéb körülmények megfelelnének élettevékenységük folytatásához. Elvben tehát az esetleges élőlények fennmaradásához szükséges energiaforrás is akadt volna.
A NASA merész előrejelzésének másik oka, hogy a következő évtizedben újabb küldetésekkel részletesen is elemezni fogják ezeket a perspektivikus célpontokat. A legfontosabb lépésre 2020 körül kerül sor: anyagmintát hoznak a Marsról a Földre, amit bolygónkon a marsi helyszínekhez képest sokkal részletesebben lehet majd vizsgálni. A nagyjából 2030-ra tervezett emberes Mars-expedíció pedig jó eséllyel adhat választ az egykori (esetleg mai) marsi élettel kapcsolatos több kérdésre is.
Holdak eltemetett óceánjai
A Naprendszerben a Mars mellett fontos célpont a Jupiter Europa nevű holdja is. Ennek jégpáncél alatti, folyékony vízből álló „óceánjáról” már évek óta tudnak a szakemberek. Az égitest megismerésének következő fontos lépése annak megállapítása, hogy milyen anyagok találhatók ebben a vizes közegben, és mik a fizikai és kémiai paraméterei. E szempontból jelentős előrelépés, hogy a korábbi felvételekből összeállított térképek elemzésével sikerült megbecsülni a jég recirkulációs rátáját. Ez az érték azt adja meg, milyen rátával keveredik a jég az alatta lévő óceán anyagába. A jelenség kulcsfontosságú az esetleges élet szempontjából, a jégben ugyanis részben a szomszédos Io hold vulkáni anyagkibocsátása, részben a Nap ultraibolya és a Jupiter részecskesugárzása miatt oxidált, savas anyagok (pl. kénsav) keletkeznek. Ha a jég valahol felemésztődik, ezek is az óceánba jutnak, és a víz fenekén sejthető szilikátos vulkáni központok lúgos anyagaival elkeveredve növelik a redox-potenciált, ami több földi életforma ideális kémiai energiaforrása.
Az újabb vizsgálatok alapján a jégkéreg globálisan maximum 100 millió éves, ami fiatalnak számít (Földünkön a kontinensek többsége ennél idősebb, csak az óceáni aljzatok kora fiatalabb), míg az Europa felszíne mindenhol legfeljebb ilyen korú. A kutatók azonban éveken át nem találták a nyomát annak, hogyan tűnhetett el a jégpáncél idős része – nem mutatkoztak ugyanis a földi szubdukciós (alábukási) zónákhoz hasonló képződmények. Most a jégtáblákból összeállított hatalmas „puzzle” elemzésével „hiányzó sávok” nyomára bukkantak. Ezek a jégkéreg felolvadt részeit jelzik, amelyek nemrég tűntek el – igaz, a recirkuláció nem a földi alábukáshoz hasonlóan történt. A felismerés arra utal, hogy az óceán vize kémiailag aktív anyagokat tartalmaz, amelyek változatos környezetet biztosíthatnak esetleges biológiai jelenségekhez.
Folyékony víz nemcsak a jégpáncél alatti óceánban lehet, hanem esetenként magába a jégpáncélba is benyomulhat. Ebben az esetben a víz adott mélységben megreked, sótartalma részben kiválik (ún. eutektikus fagyás lép fel), a víz pedig kiterjedt „tólencsét” alkot. Ilyen képződmények lehetnek a felszíni összetört jégblokkokat tartalmazó, ún. „káoszterületek” alatt. Ezek a tólencsék viszonylag rövid élettartamúak, maximum egymillió évig maradnak meg – az élet kialakulásának ezért nem kedveznek, azonban az óceánból odajutott esetleges élőlények számára átmenetileg kedvező viszonyokat biztosíthatnak.
A Ganymedes Jupiter-hold esetében kevésbé volt biztos a felszín alatti óceán léte – egészen mostanáig. A Hubble űrtávcső által a hold körüli, rendkívül ritka gázburokban megfigyelt sarki fény adott biztosabb információt. A sarki fények két gyűrűben mutatkoznak a hold két pólusa körül. A jelenséget a hold saját mágneses tere hozza létre, ami feltehetőleg a mélységi óceánban, az ott lévő oldott ionok áramlásával összefüggésben keletkezik. Ez kölcsönhatásba lép a Jupiter saját, sokkal erősebb mágneses terével, aminek következtében a sarki fénygyűrű helyzete időnként eltolódik. Az eltolódás mértéke sokkal kisebb annál, mint amekkora egy mélységi óceán nélküli holdon lenne – eszerint a felszín alatt igen mélyen, mintegy 300 km-re vízréteg húzódik.
A Szaturnusz Enceladus holdjának „gejzírjellegű” anyagkilövellései a déli sarkvidékről vízgőzt, jégszilánkokat és egyéb anyagokat juttatnak az űrbe, 100-300 kg/s-os rátával. Az így kibocsátott 2-8 nm-es, szilíciumban gazdag szemcséket a bolygó körül keringő Cassini űrszonda elemezte. Az apró szemcsék összetételét a pordetektor által mért becsapódások alapján sikerült meghatározni. Az elemzés arra utal, hogy a szemcséket hidrotermális aktivitás hozta létre egy óceánban. Az óceánba valószínűleg az Enceladus jégpáncélja alatt húzódó kőzetbelsőben áramló, alkáliákat tartalmazó és legalább 90 Celsius-fokos forró víz jut. Ez a hideg vízben szilikátoldat lesz, és ásványok válnak ki belőle. Az óceán vize egyébként gazdag nátriumban, továbbá karbonátok és metán is előfordulnak benne. Az óceánból induló és a jégpáncél repedésein áthaladó kilövellésekben megjelenő anyagok koncentrációja alapján az óceán vizében viszonylag sok oldott só lehet. A gravitációs mérések szerint a holdon, 30-40 km mélyen a felszín alatt legalább lokális, de akár globális, mintegy 10 km vastag vízréteg alkotta óceán is lehet.
Élet keresése az exobolygókon
Az exobolygók – azaz Naprendszeren kívüli bolygók – kutatása során (főleg a Kepler űrtávcső mérései alapján) kiderült, hogy valószínűleg szinte minden csillag körül kering bolygó, méghozzá általában több is. Míg az exobolygók felfedezésének első éveiben főleg nagy, a Jupiterhez hasonló méretű bolygókat azonosítottak, mára a kisebb objektumok vezetik a listát. Úgy tűnik, a Földhöz hasonló méretű és tömegű planéták gyakoriak a világegyetemben. A nagy számok törvénye alapján pedig sok keringhet közülük az adott csillag ún. „lakhatósági zónájában” (ahol tartósan létezhet folyékony víz a felszínen), ami a földiekhez hasonló, az élet keletkezését és fennmaradását lehetővé tevő körülmények kialakulását eredményezheti.
Az elkövetkező időszak fő feladata már nem az exobolygók felfedezése, hanem részletesebb jellemzése lesz – többek között a 2018-ban induló, 6,5 méteres tükörátmérőjű James Webb űrtávcső segítségével. Perspektivikus témakör az exobolygók légkörének elemzése, éghajlati viszonyaik megközelítő feltárása. Várhatóan több esetben sikerül majd vízgőzt is kimutatni a légkörükben. Utóbbi megfigyeléseket meteorológiai modellekkel összekapcsolva megbecsülhető, létezhet-e cseppfolyós halmazállapotú víz az adott égitesten. A légköri gázok elemzésekor a potenciálisan biogén eredetűeket, azok között is az ún. nem egyensúlyi viszonyban előfordulókat keresik majd. Ezek együttes kialakulásának biológiai ok nélkül igen kicsi az esélye – ilyen például az oxigén és metán jelenléte egy légkörben.
A még csak papíron létező, koronográffal felszerelt űrtávcsövekkel közvetlenül is sok exobolygó vizsgálható lesz. A központi csillag fényét kitakarva könnyebben azonosíthatják a körülöttük keringő halvány égitesteket. A közvetlen képalkotással megörökített exobolygók tartós követése éghajlatuk elemzését, a felszíni jég vagy víz előfordulásának valószínűsítését teszi lehetővé.
A fentiek fényében indokoltnak tűnik a NASA bizakodása a közeljövőre vonatkozóan, amit a szakmai közösség nagyobb része is oszt – noha a kritikus felfedezés időpontjáról megoszlanak a vélemények.
A mukachevo.net értesülései szerint egy 34 éves szentmiklósi (csinagyijevói) lakos szerelemféltés miatt gumilövedékes fegyverrel rátámadt két hasonló korú férfira június harmadikán. Egyikőjüknek a karját, a másiknak a vállát sebezte meg. A sérülteket kórházban ápolják. A támadó saját bevallása szerint az interneten vette a fegyvert. A rendőrség nyomozást indított a tettes ellen.
Eközben Munkácson már éles lőfegyverrel sebeztek meg a combján egy helyi lakost. Az eset a Május elseje rakparton történt. A sérült férfit kórházba szállították, megműtötték és eltávolították a lövedéket. A beteg nincs életveszélyben. A rendőrség nyomozást indított az ügyben.
Kárpátalja.ma