Fontos dolgokat tett meg eddig Aleksandar Vučić szerbiai kormányfő a regionális stabilitás érdekében – jelentette ki Josip Juratović a német Bundestag képviselője, aki szerint hatalmas gesztus lenne, ha a szerb kormányfő elmennek Srebrenicára is.
A németországi Szociáldemokrata Párt képviselője szerint Slobodan Milošević volt elnök politikája és a radikális nacionalizmus katasztrófát indítottak el az egész térségben, amelynek árát a szerbeknek még mindig fizetik, ezért is lenne különösen fontos, hogy Vučić idén megjelenjen a srebrenicai népirtás 20 éves évfordulója alkalmából tartandó megemlékezésen.
A Danas újságírójának felvetésére, miszerint Tomislav Nikolić elutasította ezt a meghívást, a képviselő elmondta, a szerb államfő a múltból már jól ismert politikát folytatja.
„Azt hiszem, a németek részéről a második világháborút követően a legnagyobb gesztus az volt, amikor Willy Brandt Varsóban letérdelt az áldozatok előtt. Természetesen Vučićnak nem kell Brandt példáját követni, de fontos lenne, hogy megjelenjen ott” – magyarázta. Szerinte Srebrenicán a szerbek szörnyű gaztettet követtek el, egy ilyen gesztus pedig helyreállítaná a szerbekkel szembeni bizalmat a térségben és ezáltal számos dolog könnyebben megoldhatóvá válna.
A szerbiai birkózóválogatott befejezte kéthetes edzőtáborozását Porečban, s vasárnap elutazik Bakuba, ahol június 12. és 28. között rendezik meg az I. Európai Játékokat. A csapat hat főből áll majd, a világbajnok Davor Štefanek mégsem utazik el az azeri fővárosba, mert a Gedža-emlékverseny előtt megsérült a térde, s mind ez idáig nem jött helyre teljesen.
– Nincs miért kockáztatnunk, Davornak a szeptemberi, Las Vegas-i világbajnokságra kell teljesen készen állnia, mert ott lehet olimpiai részvételt kiharcolni. Súlycsoportjában, a 66 kg-ban Aleksandar Maksimović indul majd, aki szintén bizonyított már ebben a kategóriában – nyilatkozta Željko Trajković, a Szerbiai Birkózószövetség elnöke.
Sztojan Dobrev szövetségi edző 12 versenyzővel utazott el Isztriára, ahol egyébként Magyarország, Horvátország, Szlovákia és Csehország legjobbjai edzettek még, előtte egy hetet Nagybecskereken, 25 napot pedig Bulgáriában készültek.
A Bakuba utazó szerbiai keret, 59 kg: Frísz Krisztián. 66 kg: Aleksandar Maksimović. 75 kg: Nemes Viktor. 80 kg: Báló Petar. 85 kg: Dejan Franjković. 130 kg: Nemanja Pavlović.
Birkózó viszi a magyar zászlót
A magyar birkózókat az a megtiszteltetés érte, hogy Magyarország zászlaját a világ- és Európa-bajnoki bronzérmes Veréb István szabadfogású versenyző viszi majd. Legutóbb 23 évvel ezelőtt, a barcelonai olimpiai játékokon fordult elő, hogy birkózó vigye a magyar zászlót, akkor Komáromi Tibort érte ez a megtiszteltetés, aki egyébként a mostani különítmény egyik csapatvezetője. Magyarországot 200 sportoló képviseli majd, s a birkózóké a legnépesebb tábor. A legtartalékosabb keret a kötöttfogású, ott a legnagyobb ászok a vb-re készülnek gőzerővel, de így is érmet várnak a gárdától, csakúgy mint a szabadfogásban és a nőknél is.
A magyar csapat, kötöttfogás, 59 kg: Knipli Csongor. 66 kg: Jäger Krisztián. 71 kg: Korpási Bálint. 75 kg: Szabó László. 80 kg: Kéri Zoltán. 85 kg: Szabó Patrik. 98 kg: Varga Ádám. 130 kg: Lám Bálint. Szabadfogás, 61 kg: Molnár József. 65 kg: Lukács Norbert. 70 kg: Gulyás Zsombor. 74 kg: Nagy Mihály. 86 kg: Veréb István. 97 kg: Szmik Attila. 125 kg: Ligeti Dániel. Nők, 53 kg: Dénes Mercédesz. 55 kg: Jäger Szimonetta. 58 kg: Barka Emese. 60 kg: Sastin Marianna. 63 kg: Sleisz Gabriella. 69 kg: Vanesza Wilson. 75 kg: Németh Zsanett.
A bajsai helyi közösség tanácsának legutóbbi ülésén három lényeges témáról is tárgyaltak a tanácstagok. Lackovics Károly, a tanácselnök arról számolt be a médiának, hogy az ülésen döntés született, hogy hamarosan falugyűlést tartanak.
– A tanács döntése nyomán június 12-én, pénteken 19 óra 30 perckor fogunk falugyűlést tartani. Három napirendi pont lesz, elsőként az eddigi tevékenységek és beruházások költségvetéséről fogunk részletesen beszámolni. Második pontban a helyi közösség tíz évre szóló terveit fogjuk ismertetni a polgárokkal, harmadikként pedig a Krivaja folyó szennyezését fogjuk megvitatni. Ez nagyon komolyan sújtja a bajsai embereket, mondhatni a helyzet kibírhatatlan, és napról napra romlik. A polgárok úgy vélik, hogy a helyi közösségnek határozottabban kell reagálnia, ezért most közösen próbálunk konkrét megoldást találni – mondta el Laczkovics.
A tanácsülésen arról is szó volt, hogy az idei évben a szokásosnál későbbi időpontban tartják meg a falunapot.
– Olyan döntés született, hogy a júniusban esedékes falunap dátumát egy kicsit elmozdítjuk, és július 18-ára halasztottuk el. Ekkor fogjuk kiosztani a szokásos díjakat és jutalmakat is, viszont maga a falunap egy kicsit másképpen fog kinézni. Szerényebb keretek között tartjuk majd meg, és nagyobb mértékben számítunk a civil szervezetekre. Ennek a változásnak elsősorban takarékossági okai vannak – mondta el Lackovics, majd végezetül arról is beszámolt, hogy az ülésen téma volt a helyi járulék újbóli bevezetése is. A topolyai községi képviselő-testület döntése nyomán a bajsai polgárok június végén ismét szavazhatnak erről a kérdésről. Az előző szavazáson hiába szavazott a többség a járulék bevezetése mellet, nem vettek elegendően részt a voksoláson. A tanácselnök szerint nagyon fontos, hogy a polgárok ez alkalommal megszavazzák a helyi járulékot, mert nélküle megállhatnak a fejlesztések és a szokások munkálatok, valamint a különböző pályázatokon sem tudnak majd részt venni, mert a járulék tette ki az önrészt. Az előző helyi járulék január elsején szűnt meg, de a helyi közösség máris komoly problémákkal néz szembe. Például nem tudják elvégezni a közvilágítás rendszeres karbantartását és az utcák kiárkolása is szünetel, noha nagy szükség lenne rá, mondta el Lackovics.
Mintegy hetvenezer hívő előtt szólított békére és a háborúk elítélésére Ferenc pápa szombaton Szarajevóban, ahol kiemelte: egyesek szándékosan akarnak összeütközéseket kelteni a különböző kultúrák és civilizációk között.
Szentbeszédében a katolikus egyházfő kiemelte, hogy a béke Isten ajándéka és terve az emberiség számára, de mindig ellenkezésbe ütközik. Emlékeztetett arra, hogy a békére törekvés mindig szemben találja magát a háborúkkal, és jelenleg is több háború és fegyveres összeütközés folyik a világban, és több területen is háborús légkör” tapasztalható. Vannak, akik szándékosan szítanak ilyen légkört, és összeütközést akarnak kelteni különböző kultúrák és civilizációk között, például azok, akik azért találják ki” a háborúkat, hogy fegyvereket értékesíthessenek.
A háborúval azonban együtt járnak a menekülttáborokba kényszerített gyerekek, öregek és asszonyok, a háborúval együtt járnak a lerombolt épületek, az otthon kényszerű elhagyása, de a háborúval együtt járnak a tönkretett életek is, amit a Bosznia-Hercegovinában élők pontosan tudnak. Ezért fontos, hogy Szarajevóból hangozzon fel a kiáltás: "soha többé háborút" - nyomatékosította Ferenc pápa.
A 3,8 milliós Bosznia-Hercegovina lakosságának körülbelül 15 százaléka katolikus. Ferenc pápa egynapos szarajevói látogatására azonban nemcsak Boszniából, hanem Európa számos országából érkeztek zarándokok. A Kosevo stadionban mintegy 70 ezren követték a szentmisét, emellett pedig a pápai látogatás többi helyszínén is reggel óta rengetegen gyülekeztek, hogy üdvözölhessék a katolikus egyházfőt.
A pápai szentmise oltárát a Kosevo stadion egyik oldalán állították fel 25 méteres magasságban. Az emelvényen emellett helyet kapott egy 250 kilogrammos kereszt is a megfeszített Jézussal, amely erre az alkalomra készült.
Az a domborműves szék is külön erre az alkalomra készült, amelyen a pápa a mise alatt ült. Két bosnyák asztalosmester készítette a széket, amelyre vallási szimbólumokat, a pápa címerét és a három boszniai katedrális képét faragták.
Mindezek mellett a misére szólító harang is teljesen új. A 82 cm átmérőjű, 320 kg tömegű harang először a Kosevo standionban szólalt meg, a jövőben pedig a szarajevói Loyolai Szent Ignác templom tornyába kerül. A harangon egyebek mellett Ferenc pápa címere kapott helyet.
Mintegy hetvenezer hívő előtt szólított békére és a háborúk elítélésére Ferenc pápa szombaton Szarajevóban, ahol kiemelte: egyesek szándékosan akarnak összeütközéseket kelteni a különböző kultúrák és civilizációk között.
Szentbeszédében a katolikus egyházfő kiemelte, hogy a béke Isten ajándéka és terve az emberiség számára, de mindig ellenkezésbe ütközik. Emlékeztetett arra, hogy a békére törekvés mindig szemben találja magát a háborúkkal, és jelenleg is több háború és fegyveres összeütközés folyik a világban, és több területen is ,,háborús légkör” tapasztalható. Vannak, akik szándékosan szítanak ilyen légkört, és összeütközést akarnak kelteni különböző kultúrák és civilizációk között, például azok, akik azért ,,találják ki” a háborúkat, hogy fegyvereket értékesíthessenek.
A háborúval azonban együtt járnak a menekülttáborokba kényszerített gyerekek, öregek és asszonyok, a lerombolt épületek, az otthon kényszerű elhagyása, de a háborúval együtt járnak a tönkretett életek is, amit a Bosznia-Hercegovinában élők pontosan tudnak. Ezért fontos, hogy Szarajevóból hangozzon fel a kiáltás: “soha többé háborút” – nyomatékosította Ferenc pápa.
A 3,8 milliós Bosznia-Hercegovina lakosságának körülbelül 15 százaléka katolikus. Ferenc pápa egynapos szarajevói látogatására azonban nemcsak Boszniából, hanem Európa számos országából érkeztek zarándokok. A Kosevo stadionban mintegy 70 ezren követték a szentmisét, emellett pedig a pápai látogatás többi helyszínén is reggel óta rengetegen gyülekeztek, hogy üdvözölhessék a katolikus egyházfőt.
A pápai szentmise oltárát a Kosevo stadion egyik oldalán állították fel 25 méteres magasságban. Az emelvényen emellett helyet kapott egy 250 kilogrammos kereszt is a megfeszített Jézussal, amely erre az alkalomra készült.
Eddig kétszázan betegedtek meg kanyarótól (morbilli) Nišben, de Branislav Tiodorović járványügyi orvos szerint ez a szám tovább növekedhet. Az orvos a Beta hírügynökségnek elmondta, a városban, de Szerbia-szerte a járvány mindaddig terjed, amíg a vírus „nem találja meg” az összes nem immunis alanyt.
„Vajdaság területén a járvány csökkenőben van, Belgrádban stagnál, az ország déli részében azonban még javában terjed, Nišben, Leskovacon, Valjevóban és az egész Nyugat-Szerbiában. Mindenhol, ahol erre fogékony alanyok vannak, az elkövetkező időszakban számíthatunk a megbetegedések számának növekedésére” – mondta Tiodorović. A megbetegedettek több mint 80 százaléka nem vette fel a szükséges védőoltást.
„Azok, akik a védőoltás felvétele ellenére is megbetegedtek, csak egy dózist vettek fel az MMR vakcinából, ugyanis az 1971-től tartó időszakban, amikor ezt a fajta védőoltást Szerbiában bevezették, 1991-ig csak egy dózist irányoztak elő” – magyarázta.
Kiemelte, hogy egyetlen védőoltás sem nyújt 100 százalékos védettséget, az, hogy valaki megbetegszik-e vagy sem, immunitásától függ.
„Maga a kanyaró nem veszélyes, inkább a komplikációk, amelyek kísérik, ilyen például a tüdőgyulladás” – mondta.
A sajtószabadságról beszélgettek a héten a Pannon RTV Párbeszéd című műsorában. Igazgató, főszerkesztők, független, nyugalmazott újságíró ült a stúdióban, a beszélgetést pedig lapunk munkatársa, Kókai Péter vezette. Úgy gondolom, nagyon fontos, hogy erre a beszélgetésre sor került, sor kerülhetett, ha már sajtószabadságról beszélünk. S úgy gondolom, az sem véletlen, hogy ezt a témát hosszú hallgatás után végre elkezdték boncolgatni a vajdasági magyar sajtó képviselői. Talán az sem véletlen, hogy éppen most.
Gázpalackra szerelt pokolgép okozta annak a két robbanásnak legalább az egyikét, amely két embert megölt és több mint százat megsebesített péntek este Törökországban az ellenzék egy választási nagygyűlésén - jelentette a török Dogan hírügynökség szombaton.
A robbanások, amelyeket Recep Tayyip Erdogan elnök az ország békéjét aláásó provokációnak minősített, a kurdbarát ellenzéki Demokratikus Néppárt (HDP) pénteki választási nagygyűlésén történtek Diyarbakirban, az ország főként kurdok lakta délkeleti részének legnagyobb városában.
A merényletet két nappal a vasárnap esedékes török parlamenti választások előtt követték el.
A Dogan hírügynökség illetékes tisztségviselőkre hivatkozva arról számolt be, hogy a robbanások helyszínén nyomozók begyűjtötték a gázpalackos pokolgép tölteteként használt csapágygolyókat. A híradás szerint egyelőre nem tudták azonosítani a merénylet elkövetőit, de vizsgálják a közeli biztonsági kamerák felvételeit.
A vasárnapi parlamenti választások kampányában magasra hágott a feszültség Törökországban, és az elmúlt napokban több támadás is érte az ellenzéki Demokratikus Néppárt irodáit és jelöltjeit.
Egyes elemzők szerint a kurdbarát HDP jelentős szerepet játszhat a választásokon. Ha a párt eléri a törvényhozásba kerüléshez szükséges 10 százalékos küszöböt, akkor a kormányzó Igazság és Fejlődés Pártja (AKP) elveszítheti a parlamentben 2002 óta élvezett abszolút többségét. Az AKP viszont kétharmados többséget szeretne ahhoz, hogy átszabhassa az alkotmányt és Törökországot elnöki rendszerré alakítsa, ahogy az Erdogan államfő tervei között szerepel.
A húsz évvel ezelőtti háborúk és véres konfliktusok után Szarajevó újra a párbeszéd és a békés egymás mellett élés helyévé vált – hangsúlyozta Ferenc pápa a boszniai fővárosban szombaton egynapos látogatása elején.
A bosznia-hercegovinai elnökség épületében tartott sajtótájékoztatón a katolikus egyházfő azt is kiemelte, hogy nem szabad megelégedni azzal, amit a (boszniai háború utáni) megbékélési folyamat során eddig elértek az országban élő nemzetiségek, hanem tovább kell dolgozni azon, hogy a balkáni ország ismét a tolerancia jelképe lehessen.
Ferenc pápa emlékeztetett arra, hogy Szarajevóban évszázadok óta több vallás képviselői élnek, ami sokáig nem jelentett problémát, ezért is kapta a város az Európa Jeruzsáleme elnevezést. Szerinte még a szarajevói építészet is a békés egymás mellett élés bizonyítéka, hiszen egymás mellett léteznek a különböző vallási intézmények. Hozzáfűzte: az országban élő szerbek, bosnyákok és horvátok, illetve a katolikusok, muszlimok, zsidók és ortodoxok együttműködése az általános jót szolgálja.
Arra kérte a Bosznia-Hercegovinában élőket, hogy a múlt mély sebeit” hagyják maguk mögött, és dolgozzanak együtt a békés jövő érdekében. A politikusokat az alapvető emberi jogok, elsősorban a vallásszabadság tiszteletben tartására szólította fel.
Ferenc pápa kiemelte, hogy Bosznia-Hercegovina Európa szerves része, az ország sikerei és sikertelenségei részei az európai történelemnek, de figyelmeztetés is, hogy a megkezdett megbékélési folyamatokat végig kell vinni.
Mladen Ivanić, a háromtagú boszniai elnökség szerb tagja és egyben elnöklője a sajtótájékoztatón kijelentette: hisz abban, hogy az egyet nem értések idejének vége, és eljött az együttműködés ideje. Hozzátette: Bosznia-Hercegovina tanult a múltból, és a békés jövő felé tekint. Kiemelte, hogy Ferenc pápa látogatását a balkáni ország bátorításnak és határozott támogatásnak tekinti, a katolikus egyházfő a szeretet üzenetét hozta el az országba.
A politikusokkal való találkozó után a pápa az elnökség épülete előtt Béke veletek üzenettel békegalambokat engedett szabadon, majd a Koševo stadionba indult, ahol mintegy 70 ezer hívő előtt tart szentmisét.
Elfogadta a román Szenátus az új parlamenti választási törvényt, amelynek eredményeként a jövőben ismét megyei pártlistás választási rendszerrel választanak képviselőket és szenátorokat. Az önálló körzetes választási rendszer elbukott, miután az a törvényhozás munkájának minőségvesztésével és a képviselők számának indokolatlan növekedésével járt.
A város Mezőgazdasági és Környezetvédelmi Titkárságának idei évi pályázatára harminc környezetvédelemmel foglalkozó civil szervezet nyújtotta be projektumát, és ebből huszonöt projektum felelt meg a kritériumoknak, ezeknek a megvalósítását egészében vagy részlegesen a titkárság támogatja. A Környezetvédelmi Alapból erre a célra 2,9 millió dinárt különítettek el, a támogatásról szóló szerződések aláírására pedig pénteken került sor.
Žika Reh, a titkárság titkára elmondta, az idei évi pályázat eltért a korábbiaktól, ugyanis az önkormányzat szándéka az volt, hogy partneri kapcsolatot alakítson ki a civil szektorral, mely segíthet az aktuális problémák megoldásában.
– A pályázat tematikusan kapcsolódott az akciótervekben meghatározott prioritást élvező témákhoz, ilyen a Palicsi-tó és környékének fejlesztése, a szelektív hulladékgyűjtés, a GIS felhasználásának népszerűsítése a környezetvédelemben, illetve olyan egyéb projektumokkal lehetett pályázni, melyek a civil szervezetek rendes tevékenységét foglalják magukba, azzal, hogy ezek kevesebb támogatási összegre jogosultak. A projektumok minősége jelentősen növekedett, a harmincból huszonöt eleget is tett a pályázati feltételeknek, ezek mindegyike támogatásban részesül annak arányában, hogy mennyi pontot kapott a bizottságtól, amelynek tagjai figyelemmel kísérik majd a projektumok megvalósítását és a pénz felhasználását is – mondta el Žika Reh.
Maglai Jenő polgármester úgy fogalmazott, jó együttműködésre számít a civil szektorral, ezek a szervezetek ugyanis fontos oszlopát képezik a környezetvédelem fejlesztésének, s az ehhez kapcsolódó projektumok ebben segítenek majd.
– Nagy öröm számomra, hogy ilyen sokan jelentkeztek a pályázatra, s a legnagyobb részük támogatásban részesült. Előrelépés az önkormányzat részéről, hogy tematizáltuk, mire lehet pályázni, s ez a pénz elosztására is kihat. Ezek pedig olyan témák, melyek az önkormányzat számára fontosak, s úgy vélem, jó úton haladunk, hogy a környezetvédelem terén szép eredményeket érjünk el – nyilatkozta.
Közel ezer segélycsomagot osztott ki Ukrajna három városában az Ökumenikus Segélyszervezet, ezzel háromszor ennyi nélkülözőt támogatva – közölte az MTI-vel szombaton a jótékonysági szervezet.
Mint írják, az elmúlt két hétben Kijevben, Dnyipropetrovszkban és Beregszászon adtak át segélycsomagokat a harcok következtében elmenekült családoknak, Kárpátalján pedig az elhúzódó válság miatt nehéz helyzetbe került idős embereknek, illetve olyan családoknak, ahol a családfenntartó katonaként szolgál, szolgált. Az akciót 15 millió forinttal támogatta a külgazdasági és külügyi tárca, valamint Magyarország kijevi nagykövetsége.
A segélyszervezet azt közölte, 996 darab, egyenként 40 kilogrammos élelmiszer és higiéniás egységcsomagok majdnem felét beregszászi lakosok kapták. A segélyáru olajat, száraztésztát, lisztet, cukrot, hajdinát, rizst, sűrített tejet, búzadarát, margarint, teát, ételízesítőt, sárgaborsót, húskonzerveket, halkonzervet, babkonzervet, kekszet, levesport, illetve mosóport, szappant, sampont, mosogatószert, fertőtlenítőt, tusfürdő és fogkrémet tartalmazott.
Az akció az Ökumenikus Segélyszervezet által Ukrajnában működtetett, eddig 200 millió forintnyi adományt kiosztó program része.