A Demokrata Párt a tartományi választásokon legyőzi majd a haladókat, mondta Bojan Pajtić a párt elnöke, aki egyben a tartományi parlament elnöke is.
A Kurirnak nyilatkozó politikus a kérdésre, mire alapozza optimizmusát, ha a felmérések szerint a Szerb Haladó Párt a választók több mint felének támogatását élvezi, Pajtić elmondta, szerinte a haladók a választók egynegyedének támogatását tudhatják a magukénak.
„A mi feladatunk az, hogy amikor eljön a választások pillanata, megszólítsuk az elégedetlen szerbiai tömegeket, akik tavaly nem voksoltak. Ma az SZHP támogatottsága kisebb, mint Miloševićé volt, amikor elveszítette hatalmát” – mondta Pajtić.
Szerinte a DP-ben nem várható újabb szakadás, az erről szóló hírek akkor indultak meg, amikor Tomislav Nikolić közölte, hogy a kormánynak továbbította koszovói rendezési javaslatát, a cél pedig a figyelem elterelése volt arról, hogy az államvezetés politikája nem egységes.
A Demokrata Párt következő nagygyűlését június 27-én tartja Nagybecskereken.
Őrizetbe vett két embert vasárnap a francia rendőrség egy áprilisban Párizsban megakadályozott terrortámadással kapcsolatban - közölték illetékes források.
A Párizs közeli Mantes-la-Jolie-ban és Limay-ben letartóztatott 35 és 39 éves férfiakat terrorcselekménnyel kapcsolatos bűnszövetkezetben való részvétel gyanújával hallgatják ki, az őrizetbe vételük 96 óráig tarthat.
Azzal gyanúsítják őket, hogy annak a 24 éves algériai diáknak a tettestársai, aki keresztény templomok ellen tervezett terrortámadást.
Sid Ahmed Ghlam, aki ellen merényletterv és gyilkosság miatt árpilis 24-én vádat emeltek és előzetes letartóztatásba helyezték, öt nappal korábban véletlenül lábon lőtte önmagát az utcán saját fegyverével. A segítségére kiérkező mentők riasztották a rendőrséget, amely a tervezett iszlamista terrortámadásra utaló dokumentumokat és fegyvereket talált a férfi gépkocsijában és a lakhelyén. A férfi feltehetően aznap reggel megölt egy 32 éves nőt egy gépkocsiban, amelyet a merényletekhez akart ellopni.
Az ügyben április végén már három embert őrizetbe vettek, de végül csak egyikük ellen emeltek vádat.
A párizsi ügyészség szerint Sid Ahmed Ghlam feltehetően Szíriából kapott utasítást arra, hogy terrorszervezetek nevében hajtson végre merényletet. A diák logisztikai segítséget is kapott gépkocsik és fegyverek formájában - közölte az ügyészség.
By ger
Szombaton a kora hajnali órákban tragikus kimenetelű tűzeset történt Adorjánon, a Halász utca 21-es számú lakóépületben. Itt lakott az 52 éves helybeli születésű Törteli Ottó, akit a jelekből ítélve álmában ért a halál, bennégett a házában, pontosabban megfulladt a szobában keletkezett tűzben. Az áldozat egyedül élt a Halász utcában lévő A cikk folytatása …
Read more here: Magyar Szó – Magyarkanizsa
A gyanú szerint egy ellenőr fellökött egy bliccelő lányt vasárnap Szegeden, a férfi ellen eljárás indult – tájékoztatta a Csongrád Megyei Rendőr-főkapitányság szóvivője az MTI-t.
Jászai Linda közölte, a 33 éves B. T. vasárnap délelőtt Szeged belvárosában ellenőrizte az utasok jegyeit és bérleteit egy tömegközlekedési járművön. Az egyik utasnak, egy 16 éves lánynak nem volt jegye, és ellenállást tanúsított.
Az ellenőr rendőri segítséget kért, ekkor a jegy nélkül utazó lány elszaladt a helyszínről. Az ellenőr utánament, és amikor utolérte, fellökte a lányt, aki elesett – tudatta a főhadnagy.
Csikós Pajor Gizella a Bolyai Tehetséggondozó Gimnázium és Kollégium matematika-tanárnője már a kezdetektől fogva, és az újonnan létrehozott Ingenium Alapítvány igazgatóbizottságának elnöke. Számos verseny és rendezvény szervezője, szakkönyvek, tankönyvek, feladatgyűjtemények szerzője, illetve fordítója. A szabadkai Műszaki Szakfőiskola állandó előadója. Emellett két gyermek édesanyja, és boldog nagymama. Pénteken Budapesten vehette át a Bonis Bona (kiváló tehetséggondozó) díjat, amely a magyar tehetséggondozó tevékenység legmagasabb szintű állami elismerése.
Június 7-én, vasárnap és 8-án, hétfőn Kárpátalja legtöbb részén magas (4-es) fokozatú tűzveszély van érvényben – adta hírül a mukachevo.net a Kárpátalja Megyei Hidrometeorológiai Központ tájékoztatására hivatkozva.
Kárpátalja.ma
Június 28-án leplezik le Belgrádban Gavrilo Princip szobrát, közölte Goran Vesić városi menedzser, aki elmondta, a kezdeményezés a szerbiai kormánytó származik.
A szobor két méter magas és 350 kilogrammos lesz, ezzel pedig a menedzser szerint a szerb főváros tisztelegni fog az az ember előtt, aki tettével a szerb történelem részévé vált és életét adta a szabadságért.
A belgrádi utcák és terek névadásával foglalkozó bizottság pénteken döntött úgy, hogy a munkaügyi minisztérium, vagyis Aleksandar Vulin miniszter javaslatára szobrot emelnek Principnek. A szoborállító bizottság élén maga a miniszter áll majd, a tagok pedig Goran Vesić, Nikola Nikodijević, Jasmina Mitrović Marić és Vladan Vukosavljević
A javaslatot a belgrádi képviselő-testület már hétfőn megvitatja.
A török rendőrség őrizetbe vette annak a támadásnak egyik feltételezett elkövetőjét, amelyet pénteken hajtottak végre a legerősebb kurdbarát párt nagygyűlésén - jelentette be Ahmet Davutoglu török kormányfő vasárnap, a parlamenti választások napján.
"A támadás egyik gyanúsítottját őrizetbe vették vasárnapra virradó éjjel a rendőrség kitartó munkájának köszönhetően" - hangsúlyozta újságíróknak Davutoglu, miután leadta szavazatát szülővárosában, a Közép-anatóliai régióban található Konyában.
"Nagyon valószínű, hogy ez az egyén felelős a támadásért" - tette hozzá. A török kormányfő nem mondott semmit a gyanúsított kilétéről, csupán annyit jegyzett meg, hogy kihallgatásával az esetleges bűntársakra is fény derülhet.
Davutoglu emellett minden török állampolgárt arra buzdított, hogy menjen szavazni ezen a napon, amelyet a "demokrácia ünnepének" nevezett.
A délkelet-törökországi Diyarbakirban pénteken két robbanás is történt a legerősebb kurdbarát tömörülés, a Népi Demokratikus Párt (HDP) nagygyűlésén, és mint később kiderült, legalább az egyik detonációt egy gázpalackra szerelt pokolgép okozta. Az incidensben ketten meghaltak és több mint százan megsebesültek. A török kormányfő a történteket a török demokrácia elleni támadásnak minősítette.
Törökországban vasárnap reggel parlamenti választások kezdődtek, amelyeken a legtöbb szavazatra az előrejelzések szerint a kormányzó Igazság és Fejlődés Pártja (AKP) számíthat. A szavazóhelyiségek helyi idő szerint 17 órakor zárnak majd, és négy órával később várhatóak az első eredmények.
A megméretésen húsz párt és 165 független jelölt vesz részt. Elemzők szerint a HDP jelentős szerepet játszhat a választásokon, ugyanis ha a párt eléri a törvényhozásba kerüléshez szükséges 10 százalékos küszöböt, akkor az Igazság és Fejlődés Pártja elveszítheti a parlamentben 2002 óta élvezett abszolút többségét. Az AKP viszont kétharmados többséget szeretne ahhoz, hogy átszabhassa az alkotmányt és Törökországot elnöki rendszerré alakítsa, ahogy az Recep Tayyip Erdogan államfő tervei között szerepel.
Alulmaradt Novak Đoković a Roland Garros döntőjében, ugyanis a svájci Stan Wawrinka 3:1 (4:6, 6:4, 6:3, 6:4) arányban jobbnak bizonyult. Đoković három óra 10 perces csatában maradt alul, így nem sikerült megszereznie az egyetlen, eddig még hiányzó grand slam trófeát.
A mai naptól Szerbia teljes mértékben digitalizálva van, a digitális jel a lakosság 97,8 százalékához eljut, jelentette be Rasim Ljajić miniszter, aki közölte, az analóg jel a történelembe távozik.
„Ahogy láthatják is, az analóg jel sugárzását lekapcsoltuk ma a Kopaonikon, de ugyanezt tesszük a Jastrebacon, a Besna kobilán, a Ceren és a Maljenen is” – nyilatkozta, hozzátéve, a folyamat immár tíz éve vette kezdetét, ugyanis akkor indult el az első kísérleti digitális jel.
Ez azt jelenti, hogy a mai naptól mindazok, akik szobai és tetőantennával tévéznek, átlagban 15 csatornát tudnak elérni, és ezt teljesen ingyen, ugyanis semmilyen más költségük nincs az érintetteknek, mint a set-top box beszerzése.
Az első becslések szerint a teljes folyamat mintegy 100 millió euróba került.
A Fidesz-frakció arra készül, hogy javaslatot tesz Magyarország déli határának törvényi eszközökkel való lezárására - mondta a képviselőcsoport vezetője a Kossuth Rádió Vasárnapi Újság című műsorában.
Rogán Antal közölte: terveik szerint törvényt alkotnának arról, hogy akik egy biztonságos tranzitországból lépnek Magyarország területére, azok semmiképpen ne igényelhessenek politikai menedékjogot. Példaként említette: lehet, hogy valaki Szíriában még veszélyben volt, de eljött onnan, áthaladt például Görögországon, majd megérkezett Szerbiába vagy egy másik balkáni államba, ahol semmi nem fenyegeti az életét.
Az Európai Bizottság által felvetett kvótarendszerről a frakcióvezető azt mondta: szerinte az becsapás, mert ugyanúgy Magyarországnak kell elbírálnia a politikai menedékjogot, az eljárás végéig pedig a bevándorlók számára hazánknak kell az ellátást, az intézményi hátteret biztosítani.
Rogán Antal azt mondta: a kvótarendszernek semmi értelmét nem látja. Úgy vélte, az sem Magyarország, sem Európa számára nem jelent megoldást. Sőt, a fideszes képviselő szerint a kvótarendszernek az az üzenete, hogy "gyere, mert az EU területén szívesen látnak".
Mindemellett a nagyobbik kormánypárt frakcióvezetője kiemelte: aki olyan helyről jön, ahol üldözik, az élete veszélyben van, annak menedéket kell nyújtani, de megélhetési bevándorlókat nem tud befogadni Európa.
Szombaton a Napi Gazdaság online kiadása írt arról, hogy a Fidesz-frakció még a nyári törvényhozási szünet előtt lépni kíván a bevándorlás ügyében.