Mehmet Can Mertoglu török rendező Album című alkotásának ítélték oda a legjobb filmnek járó Szarajevó szíve díjat a 22. szarajevói filmfesztiválon.
La prétendue «communauté musulmane» à laquelle se réfère le système politico-médiatique se situe entre la pure fiction et la construction artificielle d’une «communauté imaginaire». Cette notion n’en reste pas moins particulièrement efficace et dangereuse : d’une part, elle tend à englober un ensemble d’individualités dans une masse informe, un être collectif qui sommeillerait au sein – ou aux portes – de la communauté nationale, un Autre qui prend les traits d’un ennemi intérieur. D’autre part, elle suscite chez les personnes de confession ou de culture musulmane une réaction de repli sur soi de nature à forger un lien communautaire nourri par un sentiment d’exclusion et de stigmatisation. Il est donc salutaire de déconstruire cet objet de fantasme. Non seulement la «communauté musulmane» ne peut exister de jure au sein de notre Etat de droit, mais, de facto, elle n’existe effectivement pas au sein de notre corps social.
En droit, l’idée de «communauté musulmane» est contraire à l’ordre constitutionnel de notre République. L’article Ier de la Constitution énonce le principe d’indifférence aux origines et autres confessions religieuses : la République française ne connaît que des citoyens, égaux dans leur relation directe avec l’Etat. Le principe d’unité et d’indivisibilité de la nation ainsi sous-tendu interdit la reconnaissance d’une quelconque minorité ou catégorie de Français. La jurisprudence du Conseil constitutionnel, qui établit un lien entre unité et égalité des citoyens, a déjà eu l’occasion d’expliciter l’interdiction de toute différenciation : la France, du moins pour la métropole, ne connaît que le peuple français, un peuple «un et indivisible» exempt de minorités et uniformément soumis à la même loi nationale. L’analyse constitutionnelle qui prévaut est claire, à savoir le refus de la reconnaissance de groupes d’individus liés entre eux par des intérêts divers, des communautés ou ethnies.
Et pourtant. Au lieu d’être considérés comme citoyens et membres de la communauté nationale, les individus de confession ou de culture musulmane sont perçus à travers un regard racialisé, occupé de spécificités ethno-culturelles, desquelles on déduit l’appartenance présumée à une communauté supposée. Contraire à notre conception de la République, cette représentation est sociologiquement infondée. Le label «communauté musulmane» ne correspond à nulle catégorie sociale homogène ou à un quelconque bloc monolithique. Les individus musulmans – car il s’agit d’abord d’individualités – ont (par définition) une identité plurielle. Celle-ci nourrit une hétérogénéité collective qui discrédite l’idée même de «communauté musulmane». Ainsi, malgré des origines sociales le plus souvent modestes et l’appartenance d’une majorité d’entre eux aux classes sociales défavorisées, l’accès à l’enseignement supérieur et l’augmentation du nombre / niveau de diplômés / diplôme est source de distanciation intergénérationnelle (parents / enfants) et de diversification des profils et parcours socioprofessionnels intragénérationnelle. Cette hétérogénéité sociale se trouve confortée par un rapport diversifié à la foi – une même personne peut se considérer de culture musulmane tout en étant athée – et à la pratique religieuse. Cette diversité s’explique par une affirmation de l’individualité (les musulmans existent d’abord en tant qu’individu), mais aussi par l’absence d’uniformité au sein d’une religion non hiérarchisée, traversée par de nombreux courants doctrinaux. Du reste, seule une infime minorité adhère au salafisme et affiche son appartenance religieuse dans l’espace public, la norme étant de confiner la pratique religieuse au sein du strict cadre privé. Un processus de sécularisation est aussi à l’œuvre parmi les musulmans de France… C’est ce phénomène global d’individualisation et de différenciation qui nourrit la crise de représentativité-légitimité du Conseil français du culte musulman.
Mielőtt hozzáfogna otthona, irodája, egyszóval környezete megtervezéséhez, kérje ki lakberendezőnk tanácsát! Olyan ötleteket és megoldásokat kaphat tőle új rovatunkban, amelyeket csak tapasztalt szem lát. Még akkor is, ha csak kisebb átalakítást tervez, stílust vagy bútort szeretne váltani, és kissé elbizonytalanodott a hatalmas kínálat láttán, vagy netán nem is tudja, hogyan fogjon hozzá…
Öt embert fertőztek meg moszkitók Zika-vírussal Miamiban, így 36-ra emelkedett azon betegek száma, akiket Floridában helyben fertőződtek meg. New Yorkban is félszáz várandós nőnél lett pozitív a Zika-teszt, az ő többségük viszont trópusi nyaraláson kapta el a vírust.
Házról házra járva irtják a szúnyogokat Miami Beach egyik előkelő negyedében. Az amerikai járványügyi központ szerint a floridai nagyváros egy kis területén, mintegy három négyzetkilométeres területen fedezték fel a Zika-vírust.
A járványügyi központ nem tudja, mikorra tudják megfékezni a vírus terjedését Miamiban, de megelőzésként a várandós anyákon és élettársaikon mintegy ötezer tesztet végeznek el, hogy kiszűrjék az esetleges további megbetegedetteket.
A Zika-vírus a trópusi övezetben élő szúnyogok csípésén keresztül fertőzi meg az embert és úgynevezett Zika-lázat okoz. A betegség általában enyhe lefolyású, nem halálos, azonban a fertőzés terhes nők magzatára különösen veszélyes, súlyos fejlődési rendellenességet, kisfejűséget okozhat. Jelenleg nincs ellenszere, és a vakcina kifejlesztése akár éveket is igénybe vehet.
Pár napja New Yorkban is több mint háromezer Zika-vírus tesztet végeztek el terhes nőkön, és 49 esetben lett az eredmény pozitív.
Magyar fejlesztésű és gyártású elektromosautó-töltőt avattak Varga Mihály magyar nemzetgazdasági miniszter részvételével vasárnap, az elektromos autók számára szervezett '80edays' nemzetközi túra budapesti állomásán.
Szerdán, augusztus 17-én zárult az I. Vajdasági Fürdő- és Közösségépítő Kaláka hivatalos része, a helybeli és magyarkanizsai, a magyarországi, az erdélyi és az olaszországi önkéntesek kilenc napon át dolgoztak az Ilonafalva (Zimonić) melletti csordakút felújításán.
Egész évben (pontosabban egész iskolaévben) a nyári szünet éltetett. Már alig vártam, hogy ne kelljen délelőttönként mérgezett egérként rohangálnom a kicsi, a nagy, az ebédkészítés és az elintéznivaló ügyek között.
A szőlő az egyik legnépszerűbb gyümölcs a világon – nagy részéből bor készül, de frissen is mindenhol népszerű csemege. Az egészségünkre is jó hatással van, hiszen hozzájárul a daganatos betegségek és a szívbetegségek megelőzéséhez is.
A szőlő magas víztartalmának köszönhetően jól csillapítja a szomjat és az éhséget is, ugyanakkor ahhoz képest, hogy mennyi értékes tápanyagot tartalmaz, a kalóriatartalma viszonylag alacsony. Egy átlagos adagnyi (vagyis egy csészényi – 150 g) szőlő nagyjából 32 szemet tartalmaz. Ebben az adagban 1 gramm fehérje, 0,24 gramm zsír, 1,4 gramm rost és 104 kalória található.
A szőlő vitaminokban és ásványi anyagokban is gazdag, egy csészényi mennyiségben 16,3 mg C-vitamin, 288 mg kálium, 10,6 mg magnézium található, és ennyi szőlő a szükséges napi K-vitamin mennyiség negyedét is fedezi.
A szőlőben nagy mennyiségű antioxidáns található. Ezek a polifenolok hozzájárulhatnak bizonyos daganatos betegségek megelőzéséhez, illetve a már kialakult tumor növekedésének lassításához. A kutatások szerint a szőlőfogyasztással csökkenthetjük a nyelőcső-, szájüregi-, tüdő-, méh-, hasnyálmirigy-, prosztata- és vastagbélrák kialakulásának esélyét.
A szőlőben található antioxidánsok, például a quercetin nevű polifenol természetes gyulladáscsökkentő, mely védi az ereket a meszesedéstől és az LDL-koleszterin káros hatásaitól. A gyümölcsnek vérnyomáscsökkentő tulajdonságai is vannak. A szőlő káliumtartalma is hozzájárul a szív egészségéhez: egy kutatás szerint azoknál, akik naponta nagyjából 4000 mg káliumot fogyasztottak, felére csökkent az ischémiás szívroham kialakulásának esélye.
A szőlőben található rost és a magas víztartalom segítségével normalizálhatjuk az emésztésünket, ezért ez a gyümölcs híresen hatékony a székrekedés ellen – a székrekedés pedig hozzájárul például az aranyér kialakulásához.
A szőlő gyulladáscsökkentő hatásait az allergiások is kihasználhatják. Bár eddig csak állatkísérletekkel sikerült bizonyítani, de a szőlőben található quercetin csökkentheti az allergiás tüneteket, így az orrfolyást, a szemproblémákat és a kiütéseket is.
A szőlőben található másik összetevő, a rezveratrol szintén több kutatás tárgya volt a közelmúltban. Az eredmények szerint a fogyasztása hozzájárul az Alzheimer-kór kordában tartásához, a menopauza kellemetlen tüneteinek csökkentéséhez és a diabétesszel összefüggő neuropátia és retinopátia kialakulásának esélyét is csökkenti.
Figyelem!
Érdemes óvatosan fogyasztani a szőlőt abban az esetben, ha valaki béta-blokkolót szed (ez ugyanis emelheti a vérben lévő kálium szintjét, így felborulhat a szervezet ásványianyag-egyensúlya), illetve, ha valakinek ismert vesebetegsége van. Szintén mértékkel fogyasszák a szőlőt a diabéteszesek, annak magas cukortartalma miatt.
Szarajevóban tűz ütött ki az ortodox templomban, kisebb anyagi kár keletkezett.