Június 2-án, este nyolc órától a zentai művelődési ház színháztermében a japán A la place színházi társulat Dušan Kovačević Balkáni kém című kultikus drámáját tekinthetik meg díjmentesen, japán nyelven és szerb feliratozással.
A még tartó kiadós esőzések miatt ma a Duna, a Száva és még mintegy tizenöt kisebb folyó vízszintjének „kisebb és mérsékelt” emelkedésével kell számolni. A Hidrometeorológiai Szolgálat tegnapi előrejelzése szerint a Duna szintje az újvidéki szakasznál emelkedőben van, elérheti a rendes árvízvédelmi szintet. A Száva folyó a šabaci szakaszon május 30-án és 31-én tetőzik. Emelkedett vízszintet jeleztek a Jadar és a Kolubara folyón is.
Bojan Tomić, a belügyminisztérium rendkívüli helyzeteket kezelő osztályának igazgatóhelyettese tegnap úgy nyilakozott, eddig az áradások a legtöbb gondot Galambóc és Újvidék környékén okozták, de folyamatban van a kár elhárítása. Mint mondta, a mentőegységek készenlétben állnak, és a legkritikusabb helyeken tartózkodnak. Megjegyezte, hogy Galambóc és Újvidék környékén még nem a folyók medrükből való kilépése miatt kell aggódni, hanem a megemelkedett talajvíz okozta károk miatt.
Szomorú eseménynek nevezte Pietro Parolin bíboros, szentszéki államtitkár kedden este a katolikus Írországban múlt héten rendezett népszavazás eredményét, amely legalizálta a melegházasságot.
Egy Rómában rendezett nemzetközi gazdasági találkozón az államtitkár úgy fogalmazott, hogy a referendum kimenetele nemcsak a keresztény elveket tekintve jelent vereséget, hanem „az emberiség veresége”. A Ferenc pápa után a Vatikán második emberének számító Parolin bíboros Diarmuid Martin dublini érsek szavait idézve kijelentette: az egyháznak tudomásul kell vennie a valóságot. Ugyanakkor hangsúlyozta, hogy a család az egyház számára továbbra is „központot jelent”, és mindent meg kell tennünk a család védelme, gondozása és szorgalmazása érdekében, mivel az emberiség jövőjét képviseli.
Felszólalásában a vatikáni diplomáciát vezető Pietro Parolin kitért a Franciaország által még januárban szentszéki nagykövetnek jelölt Laurent Stefanini ügyére is, akinek akkreditációjára a Szentszék még nem mondott igent. A francia fél szerint azért, mivel Stefanini meleg. Parolin bíboros úgy fogalmazott, párbeszéd folyik a Vatikán és Párizs között, és reméli, hogy megoldás születik. A Vatikánban kedden ért véget a családról októberben tartandó rendes püspöki szinódus előkészítő értekezlete. A szinódus témáit tartalmazó munkadokumentum (Instrumentum Laboris) elkészült, jelenleg a fordítása folyik, és a következő hetekben mutatják be. A szinódus témái között szerepel az azonos neműek közötti házasság is.
A L’Osservatore Romano című szentszéki napilap kihívásnak nevezte az egyház számára az ír népszavazást, amelyen a résztvevők 62,1 százaléka mondott igent a melegházasságra. A részvételi arány 60,5 százalék volt.
Ezzel egy időben Matteo Renzi olasz kormányfő bejelentette, hogy az olasz kormány is napirendre tűzi a kérdést, és a melegek közötti élettársi kapcsolatok törvényes elfogadásáról júliusban kezdődik el a vita az olasz parlamentben.
A spokesman for the British Prime Minster said:
“This is a big decision for our country, one that is about the future of the United Kingdom. That’s why we think it’s important that it is British, Irish and Commonwealth citizens that are the ones who get to decide.”
But the voting franchise on who can vote in the UK has more to do with Britain’s distant past than its future. Its roots go back to Britain’s Empire, when countries across the world were ruled by Great Britain. At one time or another, Britain invaded almost 90% of the world’s nations. At the Empire’s peak, atlases showed half the world coloured pink, signifying British rule.
Over time, as the British reign softened, many of these countries became self-governing whilst retaining Britain’s monarch as Head of State. The Commonwealth of British Nations was formed in 1949 with membership on a voluntary basis. The last two countries to join The Commonwealth – Rwanda and Mozambique – have no ties with Britain’s Empire.
Including Britain, 55 countries across the world are members of The Commonwealth, and all citizens from those countries resident with ‘leave-to-remain’ in the UK will be able to vote in the Referendum.
They include citizens living in the UK from Australia, Canada, Ghana, Malaysia, India, Pakistan, Singapore, South Africa, Uganda and Zimbabwe. Just two EU countries are members of the Commonwealth, Malta and Cyprus, and citizens from those countries resident in the UK will also get a vote.
The right-to-vote in the UK elections doesn’t end when Commonwealth membership ends. The UK’s Electoral Commission told me yesterday, “Commonwealth citizens retain their voting rights even if the country of which they are a national has been suspended from the Commonwealth.”
In addition, citizens living in the UK from 15 ‘British Overseas Territories’ will also have a say on Britain’s future in Europe, including those from Anguilla, Bermuda, Cayman Islands and Montserrat. The British government has announced that residents of its Overseas Territory, Gibraltar, whether living there or here, will also be able to vote in the Referendum.
Citizens of the British Crown Dependents of the Isle of Man and the Channel Island also have the vote. And as a result of a special treaty signed between Britain and Ireland, Irish citizens living in the UK will also have a vote in the referendum.
But citizens from 24 EU countries who have made Britain their home, who reside here, work here, pay taxes here and many of whom have started families here, will have no vote on whether Britain will stay a member of the EU, even though the decision directly affects them. Many of these EU citizens have been living in Britain for over 30 years. They hadn’t taken out British citizenship because, under EU rules, they all have European Citizenship, meaning that, like all EU nationalities, they can move to any other EU country and enjoy the same rights as native citizens of that country.
Except that residents here from other EU countries do not enjoy the same voting rights as British citizens – or those of over 70 nationalities across the world, who because of Britain’s imperial past, still retain the historical right to vote here in our General Elections and the forthcoming referendum.
EU citizens living in the UK denied a referendum vote include French, German, Italian, Spanish, Polish, Danish, Romanian and Swedish residents – all denied a vote, whilst those living here from nations including Grenada, Kenya, Mozambique, Nigeria, the Seychelles and Sri Lanka will have a say on Britain’s future in the EU.
Also excluded from the referendum vote will be British citizens who have lived abroad for over 15 years – an arcane rule that the Conservatives promised in their manifesto would be scrapped. But it seems that the rule will not be changed in time for the referendum.
Uniquely for the referendum, members of the House of Lords will be given a vote, but unlike in last year’s Scottish referendum on independence, 16 and 17 year-olds will not. (In the Scottish referendum, EU migrants were also permitted to vote). However, the fact that the UK government can amend the rules on who can vote in the referendum, means that it is politically and practically possible to change the voting franchise for what will be a once-in-a-generation (or-two) event.
Yesterday I contacted No 10 Downing Street, the home of British Prime Minister, David Cameron. A spokesman told me that the voting rights and rules for the referendum will be broadly the same as those of a British General Election. But, he added, it would be subject to the consent of Parliament.
Maybe our Members of Parliament will see sense and realise that there is a serious democratic deficit in allowing so many different nationalities to vote in the forthcoming EU referendum, but to specifically exclude most nationalities living here from the rest of Europe, as well as denying a vote to many British people living abroad.
#EUReferendum: who can and can’t vote and is it fair? Read @Jon_Danzig on our Facebook page http://t.co/nha8RDX0Xa pic.twitter.com/b7U5NoP72U
— New Europeans (@NewEuropeans) May 27, 2015
Other articles by Jon Danzig:
The post The Referendum – who can and can’t vote? appeared first on Ideas on Europe.
Az elmúlt hétvégén, Kiskunfélegyházán, a városalapítók napja alkalmából újraalapították az 1947-ben megszüntetett Móra Ferenc Társaságot, amely eredetileg 1934 és 1948 között végezte a szellemi értékek magas szintű közvetítését.
Elemzők szerint ez azt jelenti, hogy van amiből fedeznie az élelmiszerek ÁFA-csökkentését. Ez az intézkedés ugyanis a becslések szerint 5 milliárd lejes éves bevételkiesést jelent az állami költségvetésnek. Az első négy hónap költségvetési mérlegéből azonban az derül ki, hogy a kormánynak jelenleg ennél nagyobb tartalékai vannak. Az állami költségvetés bevételei április végéig elérték a 76 milliárd lejt, ez 12 százalékkal több pénz, mint amennyi tavaly év elején folyt be az államkasszába. A kiadások viszont alig növekedtek, sőt egyes kategóriák, így a beruházásokra fordított összegek is, csökkentek. A kormány a költségvetésből idén 30 százalékkal kevesebb pénzt fordított befektetésekre, mint tavaly január és április között.
Szeptemberben jelenik meg A magyar helyesírás szabályai legújabb, tizenkettedik kiadása, amelynek összeállításáról 2003 novemberében döntöttek – közölte az MTI-vel a Magyar Tudományos Akadémia (MTA) kedden.
Az MTA által kidolgozott, jóváhagyott és kanonizált magyar helyesírási szabályok gyűjteményének első változata 1832-ben jelent meg, legutolsó kiadása pedig 1984-ben látott napvilágot. Az ősz elején könyvesboltokba kerülő új, szótárral kiegészített szabályzatot az MTA Nyelv- és Irodalomtudományok Osztályához tartozó Magyar Nyelvi Osztályközi Állandó Bizottság gondozza.
Az MTA közleménye felidézi: Bessenyei György híres gondolatát – “Minden Nemzet a maga nyelvén lett tudós, de idegenen sohasem” – több mint fél évszázaddal később követte az a kiadvány, amelyet a Széchenyi István által a magyar nyelv ápolására, a tudományok és művészetek magyar nyelven való művelésére 1825-ben alapított Tudós Társaság jelentetett meg 1832-ben.
Mivel ekkoriban egyszerre több, csupán a szokásjog által szentesített kánon volt érvényben a gazdag kifejezőkészségű és egyre bővülő irodalmú magyar nyelv helyesírásában, nagy szükség volt egy egységes szabályrendszer kidolgozására. A Magyar helyesírás’ és szóragasztás’ főbb szabályai című, mindössze egy év alatt összeállított kötet mérföldkőnek bizonyult a magyar helyesírás intézményesülésének folyamatában, és tekintélyével megszüntette a nagyobb ingadozásokat, viszonylagos egységet teremtve a nyelvhasználatban.
A szabályzatot az elmúlt közel két évszázadban az MTA bizottságai vitatták meg, közmegegyezéssel döntve az esetleges pontosításokról, bővítésekről, és korszerűsítésekről. Jelenleg a szabálygyűjtemény tizenegyedik kiadása számít a legfrissebbnek, amelynek szótári anyagában bővített tizenkettedik lenyomata 2000-ben jelent meg.
A tizenegyedik kiadás 2016. szeptember 1-jéig marad érvényben, vagyis egy éven keresztül a változások előtti és utáni szabályok szerint írt szövegek egyaránt szabályosnak fognak számítani – olvasható a közleményben.
Huszadik alkalommal adott otthont a hétvégén a szenttamási Jovan Jovanović Zmaj Általános Iskola az általános iskolás és középiskolás korosztályú citeraegyüttesek versenyének, az Aranyciterának.
L'Afrique du Sud et le Sénégal ont émis leur première obligation islamique. La Côte d'Ivoire, le Niger et le Nigeria pourraient les suivre. Mais l'opération reste complexe.
En jouant la ligne dure contre la Grèce, les créanciers voulaient faire un exemple politique. Cette stratégie semble avoir échoué entièrement, comme le démontrent les élections de dimanche en Espagne et en Pologne.