Támogatni kell a határon túli magyar közösségeket a magyar identitás erősítése érdekében – mondta Potápi Árpád nemzetpolitikáért felelős államtitkár az M1 aktuális csatornán hétfőn.
Vannak szimbolikus, szociálpolitikai intézkedések, amelyeket a határon túli magyarokra, fiatalokra is ki kell terjeszteni, továbbá fontos a közösségek gazdasági megerősítése – tette hozzá.
Támogatni kell a közép- és felsőfokú oktatást, valamint a külhoni szakképzést – mondta az államtitkár. Kiemelte: fontos cél a népességfogyás megállítása.
A közelmúltban átfogó tanulmány készült a külhoni magyarság helyzetéről, ami jó alapot nyújt egy új nemzetpolitikai irány kialakításához – vélekedett Potápi Árpád államtitkár.
Újabb fiatal kutatókkal bővül az MTA intézethálózatában kiemelt témákkal foglalkozók köre, miután Lovász László, az Akadémia elnöke 98 új, szeptember 15-től betölthető fiatal kutatói álláshely odaítéléséről döntött. Az 1992 óta működő pályázati rendszer keretében eddig összesen mintegy 2400 – egyenként három évre szóló – fiatal kutatói álláshely létesült az MTA kutatóközpontjaiban és kutatóintézeteiben.
A fiatal kutatói álláshelyeket biztosító, hároméves időszakra évente meghirdetett pályázati rendszer 1992 óta működik a Magyar Tudományos Akadémián azzal a céllal, hogy elősegítse az akadémiai kutatóbázis (kutatóközpontok, kutatóintézetek) fiatalítását, és támogassa a tudósképzést. Az álláshelyeket 2006 óta kiemelt kutatási témák művelésére hirdeti meg az MTA elnöke.
Az elmúlt 24 évben összesen mintegy 2400 – egyenként három évre szóló – fiatal kutatói álláshelyet létesítettek. Az új álláshelyek száma 2014-ben 98 volt, 2015-ben pedig eléri a 100-at, ugyanis a mostani 98 mellett később még 2 további helyről születik döntés. A tervek szerint jövőre is körülbelül 100 fiatal kutató kap rá lehetőséget, hogy három évig az MTA kutatóintézet-hálózatában dolgozhasson.
A mostani döntés értelmében az MTA Agrártudományi Kutatóközpont 9, az MTA Atommagkutató Intézet 4, az MTA Bölcsészettudományi Kutatóközpont 10, az MTA Csillagászati és Földtudományi Kutatóközpont 5, az MTA Energiatudományi Kutatóközpont 6, az MTA Kísérleti Orvostudományi Kutatóintézet 5, az MTA Közgazdaság- és Regionális Tudományi Kutatóközpont 4, az MTA Ökológiai Kutatóközpont 4, az MTA Nyelvtudományi Intézet 3, az MTA Rényi Alfréd Matematikai Kutatóközpont 4, az MTA Szegedi Biológiai Kutatóközpont 11, az MTA Számítástechnikai és Automatizálási Kutatóintézet 5, az MTA Társadalomtudományi Kutatóközpont 4, az MTA Természettudományi Kutatóközpont 14, az MTA Wigner Fizikai Kutatóközpont 9, az MTA Könyvtár és Információs Központ pedig 1 új kutatói álláshelyet hirdethet meg.
A fiatal kutatók alkalmazása érdekében a Magyar Tudományos Akadémia valamennyi tudományterületen biztosítja a mindenkori segédmunkatársi illetményt, valamint a foglalkoztatáshoz kapcsolódó járulékok fedezetét, valamint ha a munka egészségkárosító kockázattal jár, az ezért járó pótlék fedezetét. A foglalkoztatással kapcsolatos további kiadások az adott kutatóhelyet terhelik.
A fiatal kutatók jelentős része a hároméves időszak alatt kutatási munkáján túl továbbképzéseken, konferenciákon vesz részt, publikál, előadásokat tart, oktatási tevékenységet végez, külföldi ösztöndíjat vesz igénybe, pályázatokon indul, nyelvvizsgát tesz. Többen ez alatt az időszak alatt szereznek PhD-fokozatot, illetve részesülnek különféle elismerő díjazásban.
A fiatal kutatók tevékenységét a három év során a Magyar Tudományos Akadémia intézményes formában kétszer értékeli. Először – az időszak közepe táján – a fiatal kutatók meghallgatásával, amit az Akadémiai Kutatóintézetek Tanácsának (AKT) tudományterületi szakbizottságai szerveznek, másodszor pedig a három év leteltével. Ekkor a Magyar Tudományos Akadémia elnöke által meghatározott szempontok, illetve paraméterek alapján a kutatóhelyek adnak értékelést a fiatal kutatók hároméves teljesítményéről. Visszatérően maguknak a kutatóhelyeknek a tevékenységét is elemzik. Ennek célja annak felmérése, hogy a kutatóhelyek milyen hatékonyan és milyen eredménnyel vesznek részt a kutatói utánpótlás képzésében.
Az AKT által kezdeményezett, ún. meghallgatások 2013 őszén kiszélesedtek, miután a Matematikai és Természettudományi Szakbizottság korábbi években kialakított gyakorlatához igazodva az Élettudományi Szakbizottság, valamint a Társadalom-, Gazdaság- és Humán Tudományi Szakbizottság is meghallgatta a fiatal kutatókat, és ezt a gyakorlatukat azóta is folytatják. Ez utóbbi szakbizottság mindezt egy „Fiatal kutatók félidőben” konferencia keretében teszi meg, amelyre meghívást kapnak a fiatal kutatók témavezetői is.
2013-ban az a döntés született, hogy az állampolgárok által a Magyar Tudományos Akadémia részére felajánlott SZJA-ból befolyó összeg terhére az egyes tudományterületeken a szakbizottságok megítélése szerint legsikeresebben teljesítő fiatal kutatók részesüljenek személyenként 100 ezer forint dologi kutatási költségtámogatásban.
A szombaton megtartott III. Vajdasági Vágta nem szűkölködött izgalmakban. A szervezők már amiatt is izgulhattak, hogy két órával a vágta kezdése előtt még zuhogott az eső. Az égiek azonban úgy látták jónak, hogy délben napsütés és kellemes idő várja a Zobnaticára özönlő vendégeket. A változékony idő sajnos sokakat elbátortalanított a vágtától, de a délután során mégis rengetegen ellátogattak a vajdasági lovasport legnagyobb történésére, így az idén is több ezres közönség izgulhatta végig a futamokat.
A Nemzeti Vágta előfutamának minősülő Vajdasági Vágtára eredetileg 24 lovas nevezett be, de a lovak egészségügyi vizsgálat után mindössze 20-an léphettek a pályára. Kiderült, hogy két ló öt évnél fiatalabb, két lovas pedig elállt a részvételtől. Négy izgalmas előfutam döntötte el, hogy a húsz lovas közül kik jutnak be a döntőbe. Végül az oromhegyesi Dudás József és Cézár nevű lova, a kishegyesi Cékus Árpád és Gádzsó, a moholi Szerbák Zoltán és Perun, valamint a bácsfeketehegyi Davidovity Deján és Ultra jet kerültek be. A várva várt döntő futamnak szinte az elején eldőlt az első hely, Szerbák ugyanis az élre tört, és tekintélyes előnyre tett szert, és senki sem tudta behozni. A második-harmadik helyért viszont izgalmas küzdelem folyt Cékus és Davidovity között, Dudás pedig tőlük kicsit lemaradva lovagolt. Az igazi meglepetés a cél előtt pár száz méterrel történt, amikor Dudás előcsalogatta Cézár rejtett tartalékait, és egy hihetetlen vágtával megelőzte Davidovityot és kis híján Cékust is. A Nemzeti Vágtán az első három helyezett fogja képviselni Vajdaságot, vagyis Szerbák Perunnal, Cékus Gádzsóval és Dudás Cézárral.
A Vajdasági Vágtán az idén először tartották meg a Kishuszár Vágtát 10–16 éves gyerekek, fiatalok számára. Ők kis növésű, 138 centiméternél nem magasabb lovakon versenyeztek egy rövidebb távon.
Az első vajdasági Kishuszár Vágtának három indulója volt: Bauer Judit (Topolya) Szikra nevű lovával, ifj. Gyarmati István (Ada) Seriffel és Torma Balázs (Mohol) Annával. A legfiatalabbak versenye is izgalmas volt, amit a pónik rakoncátlankodása még feszültebbé tett. Végül ifj. Gyarmati István nyert Seriffel, s így ő a továbbjutó a budapesti Kishuszár Vágtára. Az ötödik, aki Vajdaság színeiben fog versenyezni a Budapesten Stefan Radanić, aki Gocs nevű lovával lett az első a Nemzetközi Vágta vajdasági előfutamán.
Természetesen az izgalmas futamokon kívül is volt bőven történés. A versenyzők látványos bevonulása után a III. Vajdasági Vágtát Bunford Tivadar, a Háló Vajdasági Fejlesztési Alapítvány igazgatója nyitotta meg. Bunford megnyitó beszédében elmondta, hogy a vágtán megjelenő emberek közös tulajdonsága, hogy szeretnek szép lovakat látni, szeretik a versenyeket és embertársaikat. A vágta egy találkozóhely, amely évről évre remek lehetőség nyújt a találkozásra, barátkozásra – mondta a Háló igazgatója, majd hangsúlyozta, hogy a vágta összefogással valósult meg.
– A III. Vajdasági Vágta nem jöhetett volna létre, ha nem lett volna komoly szándék, összefogás és egyetértés azok között, akiknek szívügyük közösségünk minőségi jelene és jövője. Akik arra szövetkezetek, hogy a Vajdasági Vágta élménye kincse legyen az utánunk következő nemzedékeknek is – mondta Bunford.
A megnyitóbeszédet követőn a versenyzők letették a vágta esküjét, majd kivonultak. Az idén is fellépett a topolyai Cirkalom néptánccsoport, amely egy látványos koreográfiával készült. Első alkalommal tartottak lovasíjász-bemutatót a vágtán, és a kelebiai Favory ménes díjlovaglói is először mutatkoztak be. Ebben az évben 3 ügetőfutamot tartottak, emellett sor került a kettes fogathajtók és a négyes fogathajtók szinkronhajtó versenyére is. A program hagyományosan a budapesti Operettszínház művészeinek fellépésével zárult, ez alkalommal Juhász Dia, Lévai Enikő, Turpinszky Béla és Langer Soma kápráztatta el a közönséget.
A III. Vajdasági Vágtát a Vajdasági Magyar Szövetség és a Háló Vajdasági Fejlesztési Alapítvány szervezte a budapesti Lovas Show Kft. és a Zobnatica Rt. közreműködésével. A rendezvény fővédnöke Pásztor István, a VMSZ és a tartományi parlament elnöke volt.
A volt pénzügyminiszter jelenleg előzetes letartóztatásban van, a politikust pénzmosással, befolyással való üzérkedéssel és összeférhetetlenséggel vádolják. Darius Valcov ügyvédje már április elején bejelentette, hogy védence lemond parlamenti mandátumáról, a felmondását azonban végül csak ma továbbította a szenátus állandó bürójának.