A kérdés nagyhatalmi háttere, EU- és magyar vonatkozása
Dr. Türke András István Ph.D
Franciaországnak egy időben kell fenntartania a francia diplomácia (megmaradt) erejét, a jó kapcsolatot az oroszokkal (hogy ne legyenek sztrájkok, és ne essen vissza a gazdaság) és a jó kapcsolatot az amerikaiakkal (hogy lehessen még egyáltalán francia külpolitikáról beszélni).
Laurent Fabius először 2014 március 17-én jelentette be még a Krím kapcsán, hogy amennyiben "az oroszok folytatják azt amit csinálnak" akkor Franciaország komolyabb lépéseket fog tenni Oroszország ellen, ez pedig elvezethet ahhoz, hogy leállítják a BPC helikopterhordozók eladását Oroszországnak. A francia elnök egyben a többi európai államot újabb szankciók elfogadására szólította fel. Legutóbb május 17-én hangzott el hasonló fenyegetés a gallok részéről, de a helikopterhordozó-üzletet immár nem tervezik felmondani.
Elsőre úgy tűnhetett, hogy itt jóval komolyabb fenyegetésről van szó, mint holmi EU-s szankciók, vízummegvonások és bankszámla befagyasztások. Alábbiakban leírjuk mindezt miért nem lehet(ett) túl komolyan venni, a szankciók ezúttal is látszat-tevékenységet takarhatnak.
Először is figyeljünk a megfogalmazásra, márciusban még így fogalmaztak : "Ha az oroszok folytatják" tehát nem azonnal, megtorlásul a krími machinációkért, hanem csak akkor, ha az oroszok tovább lépnének, mely időközben a donyecki eseményekkel mintha be is következett volna. Úgy tűnt a francia diplomácia számolt a "Krím elvesztésével" és ebbe hallgatólag, a színfalak mögött bele is egyeztek. De Kelet-Ukrajna esetleges elszakítása már számukra sem elfogadható. A franciák áprilisban még úgy vélték az események egy ideig megállnak.
Másrészt figyeljük meg, hogy mivel fenyegettek és itt némi háttérinformációkra kell utalnunk. A francia hadiipar igencsak rosszul áll, még mindig a levegőben lóg az a néhány megrendelés is (pl Rafale/India) ami az utolsó szalmaszálat jelentette. Az állami megrendelések is csökkentek. Nem azért, mert a hadiipari lobbi ereje csökkent volna, de 90% feletti GDP arányos államháztartási hiány mellet, e leminősítések elkerülése végett is kerülni kell a nagy volumenű kiadásokat főként a védelmi ipar területén.
Tehát nem biztos, hogy az oroszok vesztenének többet a pár éve oly nehezen megszerzett üzleten, hanem a francia cégek (méghozzá főként a hajót gyártó DCNS). Egy ilyen üzenet a jövőre nézve egyébként is öngyilkosság lenne a francia vállalatok egészére, mert ilyenre 1991 óta nem volt példa : Ha adott állam politikája nem tetszik, akkor egy már megrendelt (adott esetben kifizetett) üzletet is letilthat a francia magas politika. (Ki akarna egy ilyen gyártótól rendelni? Még akkor is, ha ilyen technológia most lényegében csak brit és amerikai (esetleg spanyol) részről lenne - illetve a szolidaritás miatt : nem lenne - biztosítva, bár az oroszok saját fejlesztésben is gondolkodnak.
Pár éve még Chirac elnöksége alatt volt pár botrányos-titkolt körülmények közötti fregatt-eladás (tajvani ügy, szaúdi ügy - utóbbi sem a demokráciájáról híresült el), mert a megrendelések úgy kívánták. Valamint ott volt a pakisztánnak eladott tengeralattjárók ügye is. Utóbbi kettő kapcsán Balladur és Chirac választási kampányaihoz folyt be nem csekély összeg.
Harmadrészt el kell ismerni, hogy a francia világpolitika Amerika-függősége és az amerikai barátság megőrzése - a korábbi Sarkozy-féle szimpátia helyett - jelenleg pusztán és kérlelhetelen gyakorlati okok miatt a legfelsőbb politikai szinteken egyszerűen nem kérdőjelezhető meg. Miért?
Franciaország Sarkozy alatt szerencsétlenül, de pénzügyileg indokoltan, hosszú távra lemondott a folyamatos globális jelenétről (tegyük hozzá : ezzel együtt az EU is lemondott erről), hogy érdekeit világszerte bármikor katonai erővel is ki tudja kényszeríteni. Egy darab repülőgéphordozó ugyanis béna kacsa, a karbantartás idejére kell egy másik, azaz, hogy minden pillanatban legyen bevethető hordozó. (Líbia esetében a De Gaulle karbantartási munkálatai jelentettek gondot). A globális jelenlét tehát elúszott, maradt viszont a "hátsó udvar", Afrika.
Afrikát jelenleg sem egyszerű a franciáknak megközelíteni, mert épp (jó esetben is 5-10 éves) hiátus alakult ki a kevésbé átgondolt hadiipari projektek és a stratégiai tervezés hiánya miatt : azaz jelenleg aggasztóan kevés légi utántöltést végző francia gép áll rendelkezésre (kb. 11) és ezekből 3 csak Európában vethető be, annyira öreg. További 3 folyamatosan Afrikában van, plusz a rotációs karbantartások miatt folyamatosan kivont 3... tehát a líbiai és a mali beavatkozás francia részről amerikai hinterland nélkül elképzelhetetlen ábrándot jelentenének napjainkban. Mert a BPC-k jók - ld. lejjebb, hogy miért - de légi támogtás nélkül nem sokat érnek azért.
Az amerikai jóindulat megtartása, a különutas francia politika mellőzése a gaullista-nemzeti érdekek némileg félretételével azért is alapvetően fontos, mert az amerikai jóindulattól függ - most sokkal erősebben, mint akár 5 éve is - hogy a franciák a saját "hátsó udvarukban" (ld. Mali, KAK) be tudnak-e avatkozni vagy nem vagy ezek a területek esetleg teljesen elkezdenek kicsúszni a kezeik közül. Ez nem csak francia érdek, hanem magyar és uniós is, mert ha az afrikai olajforrások (és egyéb bányakincsek, pl. uránium) felett semmilyen európai ellenőrzés nem lenne, akkor még inkább főként az oroszokra kell hagyatkozhatunk. Iránhoz például érdekeink ellenére az USA és Izrael szövetsége miatt nem közeledhet az EU, legutóbb erre még Sarkozy előtt Dominique de Villepin külpolitikája adott volna lehetőséget francia részről.
Negyedrészt el kell ismerni, hogy az üzlet eleve komoly negatív médiavisszhangot kódol a francia fél számára 2014 folyamán. És itt tudunk visszakanyarodni a BPC-hez is a "hátsó udvar kérdése kapcsán". Mi is az a BPC miért jött létre? A koncepció a globális jelenlét melletti "regionális jelenét" koncepciójára épül, méghozzá afrikai dimenzióban. Míg az előbbihez repülőgéphordozó kell, utóbbihoz olyan speciális hajókat fejlesztettek, melyek egyszerre parancsnoki-kommunikációs egységek, hadikórházak, ellátmány-szállítók, valamint komplett partraszálló egységeket, tankokat és helikoptereket is tud egyidőben mozgatni, tengeralattjáró- és kommandóbázis, (stb.). Magyarán épp az afrikai államok - melyek légiereje elhanyagolható - belügyeibe való beavatkozásra kiválóak. (Ezen hajók megfelelői pl. a briteknél és az USA-nal is megvannak, de a francia verzió jelenleg a legpolivalensebb és a legmodernebb.) Természetesen a BPC és a repülőgéphordozó nem egymást kizáró tényezők, sőt a kettőt együtt bevetve lehet a leghatékonyabban fellépni : Ez ugye francia részről nem megy, de ezt ismerték fel az oroszok, akik a koncepciót kezdetektől fogva kiemelt figyelemmel kísérik. Ráadásul a BPC projekt hajói moduláris elemekből épülnek fel a megrendelő kívánsága szerint. Az orr és a tatrész között 4-6-8-... legószerűen egymásba kapcsolható elemből izlés szerint hosszabb vagy rövidebb verziók rendelhetők.
Tehát a franciák mellett az oroszok is stratégiát építenek erre a típusra globális terjeszkedésüket elősegítendő, azaz a franciáknak jelenleg cseppet kínos azért, hogy "fegyvert adnak az oroszok álmaihoz". Ha a francia hadiipar nem függne jóval 50% felett az exporttól, akkor a hajó - mint az amerikaik számos produktuma - már rég "COCOM-listás" lenne az oroszok és egyéb feltörekvő hatalmak felé.
A megrendelt két hajót 2014 vége felé és 2015-ben kell leszállítani az oroszoknak. A hajók neve...nos Szevasztopol és Vlagyivosztok. Nem tudni az oroszok melyiket veszik át előbb, de nagyon kínos lesz a franciáknak a média headline-jei : "Ma a franciák átadták Szevasztopolt az oroszoknak". Nem is kell nagy csúsztatás, hogy ebből a Krím egészére asszociáljanak. Ezt Laurent Fabius külügyminiszter is érzi, szinte kódolt a francia diplomácia elleni újabb nagy támadási felület.
Ötödrészt Franciaországban mégiscsak egy szocialista kormányról van szó, melynek kebelén a breton hadiipari lobbi erősebb, mint valaha. Tudjuk, hogy pl. azért épül(t) a stratégiai racionalitást felülírandó 3 db. nukleáris rakétákat szállító atomtengeralattjárók (SSBN) helyett 4 db., hogy az adott gyártósort ne kelljen évekre leállítani, míg az egyes programok megrendelései futnak. Általában ahogy az egyik SSBN program véget ér, úgy kezdődik az új SSN - nukleáris támadó-tengeralattjáró - program. A flottaprogramoknál ugyanígy. Az utóbbi évek hazai rendelés-csökkentései között ezekbe "applikálták" a külföldi megrendeléseket (dízel-tengeralattjárók Indiának, Chilének, Brazíliának és Malajziának ; BPC az oroszoknak), hogy ne kelljen leépíteni, elbocsátani. A breton lobbi helyi ereje nagyrészt ezen múlik, hogy meg tudják-e tartani a munkahelyeket, vagy újabb üzemeket kell bezárni. Namost, ha az oroszoknak nem szállítják le a hajókat mihez kezdenek vele? (Jelenleg a franciáknál 3 van szolgálatban, épp elég azokat fenntartani.)
Hatodrészt a francia katonai adminisztráció azért nem zárja ki a magas politika részéről a meglepetés lehetőségét sem, de erre nagyon kevés esélyt látnak. Sarkozy elnöksége alatt gyakorlatilag sorozatban történtek a politikai-katonai racionalitással teljesen szembemenő lépések (pl. Líbia megtámadása, Tibet pártolása Kínával szemben, Szíria : szakítás Assad-dal). Jelenleg abban minden megkérdezett egyetért, hogy a (katonai, külügyi) adminisztráció és az elnök kapcsolata Hollande alatt jóval jobb. Ugyanakkor vízválasztó lehet, hogy - amerikai nyomásra - egy olyan gyenge elnök, mint Hollande hogyan reagál, képes-e akár Franciaország érdekeivel szembe menve Sarkozy nyomdokaiba lépni, mint ezt például Szíriában is megtette már, bár annak a lépésnek jóval kisebb volt a tétje.
Összefoglalva tehát a franciák helyzete igencsak összetett, borotvaélen táncolnak, mert mindenképpen rosszul tudnak csak kijönni az egészből, mind bel- és külpolitikailag, mind az amerikai és az orosz kapcsolatok irányában.
A gyorselemzés rövidebb verziója megjelent a Magyar Külügyi Intézet blogján is.
Az amerikai szálak az ukrán gázcégeknél az amerikai alelnökig és a külügyminiszterig érnek
A Moszkva ellenes szankciók eredménye mind politikai téren, mind a világ energiapiacain a Moszkva-Peking-New Delhi tengely megerősödése felé hatott, május 20-án Putyin Sanghaiban egyeztetett a felekkel. Az amerikai hadsereg eközben úgy tűnik egyre hangosabban tiltakozik az ellen, hogy nagyobb mértékben bevonódjon az ukrán válságba. Az amerikai világkép átalakult és 2-2-2-1 -es formula szerint szemlélik a világot illetve jelölik ki ellenségeiket, mely szerint két ellenséges nagyhatalom (Oroszország, Kína), két középhatalom (Irán és Észak-Korea), két hálózat (Al-Kaida és a nemzetközi alvilág és egy rendszer, a kiberbűnözés létezik.
A legutóbbi terén az Egyesült Államok zavarbaejtően sebezhető, főként Kína ellenében. Oroszország tehát arra számít, hogy az USA - leszámítva a zsoldos cégeket és a CIA ügynökeit - nem lesz képes mozgósítani az ukrán szeparatisták ellen és csak gazdasági fegyvereket fog bevetni továbbra is. Úgy látják maguk az amerikaiak sem biztosak abban, hogy csak ezzel eredményt lehet elérni. Ugyanakkor számolnak azzal az esetleges legrosszabb forgatókönyvvel is, hogy a hidegháború újra elkezdődik és az amerikaiak hoszabb időre csapatokat telepítenek Lengyelországba és a balti államokba.
A Burisma Holding a legfontosabb gázkitermelő társaság Ukrajnában. Igazgatótanácsában 2014 május folyamán fontos változások következtek be, bekerült R. Hunter Biden és Devon Archer is. Ezek arra engednek következtetni egyes elemzők szerint, hogy az USA lényegében "kézivezérelt gyarmatként" kezeli a megmaradt Ukrajnát. R. Hunter Biden ugyanis az amerikai alelnök, Joe Biden fia, Devon Archer pedig korábban John Kerry elnökválasztási kampányát vezette. Még annyit lehet utóbbiról tudni, hogy Christopher Heinzzel (igen, a "ketchupos") sokáig az egyetemi évek alatt közös albérletben laktak, utóbbi Kerry lányának férje. Heinz alapítota a Rosemond Seneca Partners céget, mely pénzügyi és politikai tanácsadással foglalkozik és ennek R. Hunter Biden az igazgatója.
A Bursima Holding igencsak titokzatos társaság, Cirpuson jegyezték be még a narancsos forradalom idején és azóta megszerezte az ukrán gáztársaságok többségét. 2011 óta a Holding névleg Ihor Kolomiskyhez köthető, aki egyébként az Európai Zsidó Parlamentet elnökli és a Jewish News One televízióscsatorna tulajdonrészének felével rendelkezik.
Kolomiskyről még annyit lehet tudni, hogy március 2-án a kijevi puccsisták Dnyipropetrovsk oblasty kormányzójává nevezték ki és ő finanszírozta azokat a csapatokat, akik május 2-án az "odesszai vérengzéssel" vonták magukra a figyelmet...
26/05/2014 00:00:00
A kutatási és fejlesztési tevékenységek fellendítését célzó szabályozási reformjával az EU a jövőben meg kívánja könnyíteni a kormányok számára a vállalkozások támogatását. ...
Az FN győzelme nem, de annak földcsuszamlás-szerű aránya hatalmas meglepetés. Elemzők "sokkról", "földcsuszamlásról" beszéltek, az FN megnégyszerezte szavazatait
Annak ellenére, hogy tudtuk, az EP választások a kisebb pártoknak kedveznek, a részvétel jelentősen alacsonyabb (43%) és azt is tudtuk, hogy az FN-t hibahatáron belül az első helyre mérik, a jelenlegi állás szerinti eredmények sokkolóak : Az FN közel 5%-os előnnyel toronymagasan nyerte az EP választást (25,1%) és az egyedüli nagy győztesnek tekinthető. 23-25 fős frakciójukkal a legnagyobb francia tömörülés lesznek az EP-ben és alighanem ha létrejön szélsőjobb frakció, abban hangadóak lesznek.
2009-ben még az apa, Jean-Marie Le Pen vezetésével csak 6,34%-ot értek el és ez csak a hatodik helyre volt elég. Marine megnégyszerezte ezt az eredményt és a párt új arculata (kevésbé végletes, szélsőséges) viszonylag visszafogottabb stílusa (amellett, hogy kendőzetlenül, elkenések nélkül kimondja a problémákat) meghozta az eredményét. Jelenleg egyébként mind Marine (szavazat-négyszerezéssel, 2009-hez képest), mind édesapja körzetükben toronymagasan (30% feletti eredménnyel) nyertek és képviselők lesznek.
Természetesen jelen pillanatban nem lehet még azt mondani, hogy az FN 2017-re képes lenne megnyerni az elnökválasztásokat is, de erre minden eddiginél nagyobb esélye nyílik, ha így folytatja és ha az UMP továbbra is képtelen lesz komolyabb váltásra és nyitásra.
A "kormányváltó" UMP lehet a legcsalódottabb
Az a jóslatunk is bevált, hogy az UMP helyhatósági győzelme csalóka, és szintén kevesebb szavaztatot kaptak, mint 4 éve. Csak azért nyerhettek, mert a PS szavazók még nagyobb arányban erodálódtak/ maradtak távol. Most kiderült, hogy az UMP szavazók alapvetően elégedetlenek pártjuk teljesítményével, s alig kevésbé, mint a kormányzó PS tevékenységével. Az UMP kommunikációja, mely kizárólag Hollande-ék "alázására" épül alapvetően elhibázott és képtelen vonzó és hihető válaszokat adni a felmerülő problémákra (eredmény : 20,2%). A kampányban már Sarkozy is vállalt szerepet (nem sok eredménnyel) mégis elemzők azt várják, hogy megoldást az ő reaktiválása jelenthetne.
A PS-nek sem lehet nagy öröme
A PS harmadik helye nem meglepetés, hónapok óta borítékolható volt. 14,3%-os eredmény jelzi, hogy maguk a PS-szavazók szintén igen nagy mértékben elégedetlenek kormányuk teljesítményével. Itt ugyanakkor kicsit óvatosabbnak kell lennünk, mert PS szavazók egyes rétegei e jóval kisebb téttel rendelkező választáson távolmaradásukkal "büntethettek" és mutathattak piros lapot pártjuknak, tehát a PS tényleges támogatottsága ennél némileg nagyobb lehet, de tényleg csak a 3. helyen. A baloldalnak vannak még tartalékai, ezt jelzi a Front de Gauche (szélsőbal) 6,6%-os eredménye, mely leheletnyit jobb, mint 2009-ben.
Milyen egyéb változások történtek?
- A 2009-es EP választásokhoz képest az UMP közel 3%-nyi szavazatot vesztett (2009-ben az UMP nyert, pedig akkor már eléggé alacsonyan volt Sarkozy népszerűsége).
- A PS második helyen volt (16,48%) és "csak" kb. 2,5% szavazatot szerzett, idén a PRG-vel (Radikális baloldal) szövetségben.
- A harmadik igazi nagy vesztes a Zöldek, akik (koalícióban) 2009-ben alig szerepeltek rosszabbul, mint a PS (16,28%-al) jelenleg 9%-al ötödik helyen 6 képviselői hellyel rendelkeznek.
- "Csendes nyertes" Bayrou MODEM-je, mely feljött a 4. helyre 10%-os eredménnyel (6-8 helyet szerezve), mikor 2009-ben csak 8,46%-ot kapott.
- Az UMP - ha a jövőben például az elnökválasztásokon be akarja biztosítani a győzelmét - akkor kénytelen lesz jóval inkább nyitni és engedni olyan pártok felé, mint a MODEM.
A francia Zöldek leszerepeltek, Cohn Bendit már nem indult a LesVerts listán. A franciák ugyanakkor úgy értékelnek, hogy "megszűnt Franciaország ereje az EP-ben" és teljesen a németek kezébe fog átcsúszni ott is a politikai irányítás. Elemzők még azt is kiemelik, hogy mindez annak is az eredménye, hogy Franciaország vezető pártjai igent mondtak a lisszaboni rendszerre, annak ellenére, hogy ezt a lakosság többsége ellenezte.
Dr. Türke András István
(Paris)
федеративного государства Новороссия
Federativnogo Gosudarstva Novorossiya
létrehozás dátuma : 2014.05.24.
területei : Donyeck és Luhanszk (vagy Luganszk)
területe : 53.185 km2
Lakosság : 6,6 millió
Egy kis történelem :
Novorossia (Új Oroszország) tartomány adminisztratív területként Nagy Katalin és I. Pál alatt jött létre a XVIII. sz. második felében, a XVII. sz. tól jellemző gyarmatosítási névadományozást (v.ö. Új-Franciaország, Új-Anglia, Új-Skócia) követve.
Majd 3 guberniumra osztották fel (kormányzati egység) : Kherszon, Krím és Dnyepropetrovszk.
A tegnap létrejött formációnak csak részben fedi le a területét (Donyeck félig, Luganszk nem) ugyanakkor annál jóval nagyobb térséget jelöl, mely egyben világos politikai üzenet a szeparatisták részéről.
Nagyon inog a PS helyzete Franciaországban, egyesek szerint akár a szocialista elnök és kormányának bukása is könnyen bekövetkezhet, ha valamilyen további váratlan külföldi, francia vonatkozású súlyos negatív esemény bekövetkezik.
A francia hadsereg finanszírozási problémái ismertek, napjainkra azonban - további megszorítások bejelentésével - olyan súlyos lett a helyzet, hogy maga Drian miniszter állt ki ezzel a nyilvánosság elé. A kulisszák mögött pedig tudni lehet, hogy rajta kívül akár 4 magas beosztású honvédségi vezető kész lemondani, ha rövid időn belül nem változik semmi.
A baoldali kormány nagy bajban van, mert az államháztartási hiány már most 95% körüli. További gond a FN nagyarányú győzelme az EP választásokon. Hogy mentsék ami még menthető nagyarányú adócsökkentési programot jelentett be Manuel Vals miniszterelnök. Ugyanakkor azt is bejelentette, hogy a 2014-2019-es honvédségi büdzsécsomaghoz nem nyúlnak hozzá. Fából vaskarika.
Mindez 6 milliárd euró elvonása (3 éven belül) mellett 34.000 álláshely megszüntetését is jelentheti, mely épp egy szocialista kormányzat számára igencsak kínos. (Nem véletlen, hogy sok volt PS szavazó jelenleg már az FN-t támogatja.) Ráadásul ezek a leépítések lavinaszerű leépítéseket idéznek elő adott körzetekben, ahol a hadsereg egységeinek ellátására épültek ki széles körű szolgáltatások.
Maga a hadsereg szakértőnk szerint megosztott : Egyesek még akár támogatnák is a lépéseket, amennyiben a felesleges kiadások lefaragásáról lenne szó. Ilyenek pl. a nukleáris elrettentésnek a "légierőt megillető része", mely szakmailag tényleg felesleges, azonban a haderők közötti lobbik miatt "érinthetetlen szent tehénnek" számít. Mások szerint nem szokás a már megszavaztott honvédségi büdzsécsomagot időközben tovább faragni, ez nem demokratikus és káoszt idézhet elő.
A francia hadsereg bevetésein már inkább kínos, mint nevetséges helyzetek sorozatát éli át nap mint nap. Miközben a katonák naponta kockáztatják életüket, saját zsebükből kell tankolniuk harci járműveiket ha használni is akarják őket. Hasonló a helyzet, ha valamit javíttatni vagy cseréltetni kell a bevetéshez használt járművön. A francia műveletek egyre inkább "Patyomkim-jelenlétek" és kész csoda, hogy eddig (az 5 és fél éve történt afghanisztáni uzbin-i vérengzés kivételével) nem történt komolyabb katasztrófa. Sovány vígasz, hogy az elvonások a hadműveleteket nem fogják érinteni - de, csupán azért, mert az elvonhatók 110%-át már elvonták e területről szakértőnk szerint. Ugyanakkor Maliban mindenképpen maradni szeretnének, pedig egyre inkább egyedül maradnak a térségben.
Szélesebb kitekintésben a szabadkereskedelmi tárgyalások ugyan haladnak az USA-val, a FN a várakozások szerint mindent meg fog tenni, hogy ezeket késleltesse európai szinten. Amellett, hogy szakértők szerint ez a francia mezőgazdaságnak lényegében komoly károkat fog okozni, a francia hadsereg a folyamat végén akár az amerikai hadsereg egyik helyőrségévé degradálódhat, feltéve, hogy az USA ismét nagyobb szerepet hajlandó vállalni az európai kontinensen az ukrán helyzet miatt.
Franciaországban 2009-től eddig 45.000 állást szüntettek meg a hadseregnél. Ha a fenti tervek folytatódnak, komolyan felmerülhet Franciaország szerepének felülvizsgálata a nemzetközi színtéren és hadserege olyan csekély lesz - miközben számos fejlődő országban éppen ellentétes tendenciát figyelhetünk meg - hogy az ENSZ BT-ben teljesen súlytalanná válhat a francia szavazat, vélemény. Furcsa ez éppen annak tudatábam, hogy Hollande elnök az EP-választásokat értékelve kijelentette :"Európának saját magának kell gondoskodnia védelméről."
Dr. Türke András István
A Front National-nak komoly esélye van megnyerni az EP választást, a PS csak a harmadik helyre várható.
Május 22-én este a France 2 rendezett több órás vitát a fontosabb franciaországi pártok képviselőinek részvételével. A vita során az egyes pártok bemutathatták, hogyan látják a jelenlegi EU-t és hogyan képzelik el az EU jövőjét. A törésvonal nem annyira az UMP és a PS, hanem inkább a mérsékeltek és a szélsőségek között húzódik. Előbbiek elvont megoldásokban és felelősség-áthárításban gondolkodnak. Utóbbiak kendőzetlenül beszélnek a problémákról ezért előretörhetnek, noha megoldási javaslataik hajmeresztőek.
Egyik meglepő elem, hogy a nemzetállamok európája gondolat, mely a franciák körében mindig is erős volt, most megújult erővel tért vissza a politikai közbeszédbe. Ez a konföderatív ághoz való visszatérést jelentené, azaz az unió alapos reformját. Ezt a FN-on kívül Bayrou (mérsékelt jobbközép) képviseli a legerősebben, de számos elemével az UMP (Copé) is egyetért. Utóbbiak uniós kérdésekben meglehetősen egy platformon vannak és alig burkoltan szövetségesek a FN ellen. A nagy pártok tehát meglehetősen elvont reformokat sürgetnek, melyeket aligha vagy csak hosszabb távon lehetne megvalósítani. Stratégiájuk, hogy ezzel megpróbálják elhitetni a lakossággal a jelen égető problémáinak megoldása csak hosszabb távon lehetséges és "erről ők nem tehetnek" mert Brüsszelben születik a döntés.
Amiben egységesek a francia pártok az a további bővítés elutasítása és Schengen felülvizsgálata - a szélsőjobb (Le Pen) és a szélsőbal (Mélenchon) esetében a rendszerből való kilépés fogalmazódik meg. Amiben nagy a vita, az egyrészt az európai minimálbér és segélyrendszer kérdése (a németekhez mérve magukat jól járnának, de a szélsőségek nagyobb terhektől tartanak a kelet-európai államok javára).
Másrészt a migráció- és menekültügy, melyben a szélsőségek ismét egyetértenek. A több milliós francia munkanélküliségre hivatkozva azonnal munkaerő-bevándorlás stoppot rendelnének el, hogy az "idegen" ne "vegye el a munkát a franciától". Másrészt pár hónap munka után ne tengődjön évekig a francia állam munkanélküli segélyéből. Ez utóbbi gondokat az UMP és a PS jóval "elkentebben" kezeli. Nyíltan nem mernek komolyabb megoldást javasolni, elvont egyetemes emberi értékekre és uniós szellemű szolidaritásra hivatkoznak. Tapasztalható, hogy erősödnek a többi uniós állampolgárral szembeni ellenérzések a francia munkaerőpiac területén.
A FN, mely a választásokon a második helyre számít (mint a Jobbik Magyarországon), sőt, egyes felmérések áprilistól már az első helyre várják (24%). A párt egyfajta "intelligens protekcionizmust" hirdet, azaz védővámok felállítását olyan termékek esetében, mellyel meg kell védeni a hazai termelőt az olcsó konkurrenciától (pl. textilipar). Ezt az UMP és a PS - az EU és a WTO keretein belül - megvalósíthatalannak tartja. Marine Le Pen eléggé hatásosan érvelt, a jobb- és baloldalra ráolvasta azokat a 30 éves céljaikat (volt belőle bőven), melyekre 30 évük volt, hogy az EP vezető pártjaiként megvalósítsák, mégsem valósultak meg.
Félő, hogy e vita a bizonytalan szavazókat egyértelműen a FN mellett sorakoztatja fel, mert zavarosságukban is koherensebb elképzeléseket tudnak felmutatni és kommunikálni, mint az UMP, mely csak annyit tud lényegében kiizzadni magából, amennyit reklámszpotjába is belesűrített :
"Mondj nemet Hollande-ra, szavazz az UMP EP-képviselőire!"
Ha e TV vita befolyásolni tud még néhány bizonytalan szavazót, akkor nagyon komoly esélye van az FN-nek az első helyre. Ez közvetve a Jobbikot is erősíti majd az európai színtéren (EP). Tapasztalható, hogy korábbi mérsékeltebb politikai beállítottságú emberek (főként jobboldali szimpátiával) egyre nyiltabban felvállalják, hogy ők pedig az EP választásokon Marine Le Penre szavaznak. El kell ismerni az FN kommunikációja hatékonyabb, visszafogottabbak lettek.
Dr. Türke András István
(Paris)
21/05/2014 00:00:00
Az EU több mint kétszeresére növeli azt az összeget, amelyből immunizációs programokat finanszíroz világszerte, hogy több millió ember egészségi állapota javuljon a fejlődő országokban. ...
Május 18-án, vasárnap a svájciak 56%-os részvétel mellett leszavazták a Konföderáció által szorgalmazott Gripen repülőgép-beszerzést. 53,8%-ban mondtak nemet, mely főként a tervezet francia nyelvű kantonokban történt egyhangú elutasításának (65-70%) köszönhető. A német ill. az alapító kantonok épp ellenkezőleg, pozitív előjellel szavaztak (60-70%) néhány kivétellel (mint Zürich). Az elutasítás igen széles spektrumot fog át, a baloldali és liberális pártok egyértelműen ellenezték, mint ahogy a polgárság gazdagabb rétegei is. 22 gépet vettek volna 3,126 milliárd CHF értékben a svédektől. Mindez magyar szempontból azért negatív, mert rajtunk kívül eggyel több európai állam használt volna Gripen gépeket, s ez a katonai együttműködés (közös gyakorlatok, csereszabatosság, stb.) lehetőségét nyitotta volna meg.
Pedig a svájciak a nagyon öreg és teljesen elavult 52 db. F-5 Tiger mellett (2015-ig maradnak szolgálatban) még viszonylag korszerűnek mondható F/A-18 gépekből 32 db.-al rendelekeznek. Utóbbiak beszerzését 1993-ban még a lakosság 57,2%-a támogatta.
A gépek "Svájc költségvetési problémái miatt" (sic!) és mert nagyon zajosak (!) csak reggel 8 és 12 valamint 13:30 és 17 óra között vethetőek be. A "NEM"-el évi 300 millió CHF szabadult fel, amit a nehézségek ellenére sem biztos, hogy a svájci hadseregnél marad (mondjuk a 24 órás készültség lehetővé tételére), mert a pártok igencsak megosztottak a kérdésben. 2024-re, ha nem tesznek semmit, nem lesz Svájcnak hadrafogható harci repülőgépe. Egyre többen a drónok beszerzését szorgalmaznák és elavultnak tekintik a Gripen-féle gépeket. (Ebben lenne katonai racionalitás, Svájcnak elég lenne passzív védelemre berendezkednie.)
Svájc e döntéssel úgy tűnik továbbra is fenn akarja tartani "potyautas-rendszerét", azaz a svájci légtér biztonságát és a konföderáció biztonságos környezetét a környező EU tagállamok soft és NATO tagállamok hard biztonsági keretei garantálják, lényegesen olcsóbban, mintha a kötelező tagsági követelmények a svájciakat is érintenék. Nemrég egy etióp gép repült be illegálisan a svájci légtérbe, amit francia és olasz gépek "fogtak el" a svájci légierő helyett, mert épp a hadrafoghatósági időkereten kívül tévedt be az ország légterébe.
Harcban az EU-s állampolgárokkal
Mindazonáltal paradox módon e döntés tovább növelheti Svájc és az EU közeledésének esélyét annak ellenére, hogy pár hónapja egy népszavazás az uniós tagállamok munkavállalását korlátozta.
Genfben például komoly hangulatkeltés folyik a jelentős külföldi (francia) munkavállalók ellen - akik nagyságrendekkel kisebb bért kapnak, ezáltal olcsóbban dolgoznak mondjuk az egészségügyben, mint egy svájci állampolgár, melyből így a svájci intézmények húznak jelentős hasznot. Népszavazás volt arról is, hogy a városnak miért kell(ene) "ingyen" több mélygarázst építenie ezen ingázó munkavállalók fogadására, a "legjobb az lenne, ha az ingázók fizetnék ki ennek a költségeit", hirdette nem egy párt óriásplakátja.
Bankszféra
Svájc "kapzsisága" miatt egyértelműen rossz irányba halad és ennek már érezhetőek negatív következményei. A Konföderáció ugyanakkor a nemzetközi színtéren jelenleg is "dögrováson van", hiszen az UBS után a második legnagyobb bank, a Credit Suisse is tetemes kártérítést kényszerül fizetni, miután e bankról is kiderült, hogy segítséget nyújtott az adóelkerüléshez (USA állampolgároknak).
Az UBS-t ilyen botrány 2009-ben érte, 2012-2013-ban ennek folyományaként majdnem becsődölt a bank, 60.000 főt kellett elbocsátani. (Számos idegösszeroppanásban szenvedő volt alkalmazott a Genfi Központi Kórházban /HUG/ kötött ki.) Elemzők szerint hasonló sors, leépítések várhatóak a Crédit Suisse esetében is, mely a svájci gazdaságra is érezhető negatív hatást gyakorolhat.
Dr. Türke András István
(Genf)
19/05/2014 00:00:00
Az EU a veszélyeztetett állatfajok védelme érdekében az eresztőhálók teljes tilalmát helyezte kilátásba az európai vizeken. ...
16/05/2014 00:00:00
Az Európa-nap alkalmából az Európai Unió intézményei májusban kitárják kapuikat a látogatók előtt. Vegyen részt Ön is az ünnepi rendezvényeken! Városnézés, koncert, vitafórum és sok más izgalmas program teszi színessé a napot, melynek eseményeit online is követhetik majd az érdeklődők. ...
14/05/2014 00:00:00
Az Európai Bizottság a világ legszegényebb országait segítő uniós fejlesztési munkába jobban be kívánja vonni a magánszektort. Az ezzel kapcsolatos terveit e héten tette közzé. ...
12/05/2014 00:00:00
Az EU cselekvési tervet dolgozott ki az európai tengeri erőforrások hatékonyabb és felelősségteljesebb hasznosításáért. ...
07/05/2014 00:00:00
Az EU Kulturális Öröksége díj 2014. évi nyertesei átvették kitüntetésüket, melyet az örökségmegőrzés, illetve a kulturális örökséggel kapcsolatos más területeken végzett kiemelkedő munkájukkal érdemeltek ki. ...
05/05/2014 00:00:00
Erősödőben van az uniós gazdaság. A GDP-re vonatkozó adatok rövid és közép távon egyaránt derűlátásra adnak okot. ...
30/04/2014 00:00:00
2014. május 1-jén ünnepeljük az EU történetének legnagyobb szabású bővítését: ezen a napon 10, többségében kelet-közép-európai ország csatlakozott az Uniót alkotó országok közösségéhez. ...
25/04/2014 00:00:00
Mit tett az Európai Bizottság az elmúlt öt évben a polgárokért? Erre a kérdésre válaszol az a ma nyilvánosságra hozott összefoglaló, melyben az Európai Bizottság tagjai bemutatják az elmúlt ciklus legfőbb eredményeit, illetve azt, hogy ezek miként szolgálják a polgárok és a vállalkozások érdekeit. ...
23/04/2014 00:00:00
Az ellenőrzések eredményeképpen számottevő javulás történt az utazási webhelyek szabályszerűsége terén: 62%-uk már megfelel az uniós fogyasztóvédelmi előírásoknak. ...
Könnyen lehet, hogy az FN nyeri meg az EP választást
Franciaországban - a tengerentúli területeket kivéve, ahol már 24-én - május 25-én vasárnap, (mint Magyarországon) tartják a választásokat. 44,6 millió francia választó 74 képviselő sorsáról dönt majd. Hagyományosan a franciák általában jóval kisebb jelentőséget tulajdonítanak az európai választásnak, mint a franciaországiaknak és ez a kisebb pártoknak (Zöldek, Front National) szokott kedvezni.
A részvétel 2009-ben 40,63%-os volt (rekord alacsony) és a felmérések szerint jelenleg 40% alatti részvétel várható. Jelenleg a franciák 52%-a elégedetlen azzal a móddal, ahogy az EU-t irányítják.
A választás politológiai szempontból azért fontos, mert kimutathatja az FN rejtett tartalékait, ugyanakkor csalóka is, mert ez a kibővült szimpatizánsi kör nemzeti választásokon már koránt sem szokott 100%-ban nagyobb felelősséget adni Le Pen kezébe. Tehát inkább a PS és az UMP szavazók elégedettségének és motiváltságának mutatója lesz az eredmény, hiszen szavazóik most nagyobb kockázat nélkül "büntethetik" pártjukat.
A legutóbbi felmérések szerint a Front National 23%-al a legtöbb szavazatot szerezné meg, míg az UMP 22,5%-ot, a PS pedig (a Radikális Baloldallal közös listán) 19,5%-ot szerezne. (A Zöld-baloldali koalíció 8%-ot kapnak.) Bár még 1 hónap alatt sok változás történhet, és a különbségek a felmérések szokásos plusz/mínusz 2%-os hibahatárán belül vannak. Tendenciájában e felmérés azt jelzi, amit a helyhatósági választások eredményeként megállapíthattunk : lényegében az FN az igazi győztes, mert mind a PS, mind az UMP jelentős mértékben kevesebb szavazatot kapott, mint a korábbi helyhatósági választáson.
Hosszabb távon úgy tűnik a FN járhat jól, mert a legerősebb támogatottsággal a 35 év alatti korosztályokban rendelkezik, míg az UMP a 65 év feletti korcsoportokban nagyon erős és bár a francia nyugdíjasok átlagéletkora folyamatosan növekszik, az UMP alól "kihalhatnak" a szavazók. Ugyanakkor az EP választás még nem lesz igazán mérvadó a március 31 óta miniszterelnök Manuel Valls kormánya teljesítményének megítélésében.
A Zöldeknél áprilisban egyébként Daniel Cohn Bendit bejelentette visszavonulását az Európai Parlamentből, így Magyarország (is) "megkönnyebbülhet".
Dr. Türke András István