Az erdei szeder vagy málna, az apróbojtorján, a fehér árvacsalán és a diólevél teája is nagyon jó hasmenésre, hasi problémákra, gyulladások csökkentésére. Ezek a gyógynövények naponta háromszor fogyasztva kiválóan hatnak. Egymással összekeverve még hatásosabbak. A vadsóska teája, melyet főzéssel készítünk, nagyon jó hasmenésre. Napi egy csészével kell fogyasztani, amíg a probléma meg nem szűnik. Az alma, ha egészben fogyasztják, hasfogó, reszelve székletet lazít.
Erdei szeder
(Rubus fruticosus)
Teáját hasmenés ellen (napi egy csésze) vizelethajtóul (reggel egy csésze) és izzasztásra használják. Húgysavat is old, vértisztításra, köszvény ellen is lehet fogyasztani. Levelét gyűjtjük.
Diófa
(Juglans regia)
Elsősorban gyulladásgátlóként használjuk. Belsőleg mandula-, orrmandula gyulladásra javasolt, de vastag-és vékonybélgyulladásra, gyomorhurutra, bélférgességre is kiváló. Cisztát, miómát vagy endometriózist együttesen belsőleg és külsőleg (pakolással és öblögetéssel) tud gyógyítani. Étvágyjavító, vértisztító. Mosogatással ajánlott bőrkiütésekre, lábszárfekélyre és egyéb, nehezen gyógyuló sebekre. Külsőleg van szemtisztító hatása is. Kúraszerűen 6 hétnél tovább nem ajánlott a napi fogyasztása.
Apróbojtorján
(Agrimonia eupatoria)
Torokfertőtlenítésre, máj- és epeműködés szabályozására, bélrenyheségre, vizelettartási problémákra ajánljuk a teáját, reumára a főzetéből készült fürdőt. Jó vérszegénység ellen is. Korlátlan ideig iható. Élvezeti teaként is fogyasztható. Virágos hajtását gyűjtjük.
Erdei málna
(Rubus idaeus)
Köszvényre, vese- és hólyagbántalmakra, vértisztításra, méhfal erősítésére jó. Élvezeti teaként is fogyasztható. Levelét gyűjtjük.
Csillagászok hétfőn bejelentették, újabb bizonyítékokat gyűjtöttek be lehetséges gőzoszlopok jelenlétéről a Jupiter Európa holdján. Az eredmények megkönnyíthetik az élet utáni kutatást a hold jeges felszíne alatt rejlő meleg, sós óceánban.
A Hubble-űrteleszkóp először 2012 második felében kapott lencsevégre 200 kilométer magas vízgőzoszlopokat az Európa déli pólusánál. A hír izgalmas volt az asztrobiológusoknak, mivel azt sugallta, hogy egy robotszonda leszállás nélkül talán mintát vehet a hold globális óceánjából.
A 2012-es megfigyelést azonban sokáig nem sikerült megismételni. A hétfői bejelentés szerint viszont végre ismét lencsevégre kapták a jelenséget.
A William Sparks vezette kutatócsapat a baltimore-i Űrteleszkóp Tudományos Intézetben, bő 15 hónapos időtartományban tízszer vetette be a Hubble-t ilyen céllal. Háromszor sikerrel is jártak, méghozzá 2014 januárjában, márciusában és áprilisában szúrták ki a jelenséget.
Spark szerint az oszlopok valódinak tűnnek, mindennek ellenére az ismételt észlelést még nem nevezte egyértelmű megerősítésnek. Az újonnan bejelentett észlelésekre akkor került sor, amikor az Európa elhaladt a Jupiter előtt a Hubble perspektívájából, és a vízgőzoszlop anyaga mintha blokkolta volna az óriásbolygóból érkező ultraibolya fényt.
Sparks magyarázata szerint a megfigyelések az ikonikus teleszkóp képességeinek határán vannak, ezért óvatosan kell fogalmazni. A Hubble-adatok elemzése maga is komplex folyamat, ami megmagyarázza, hogy a kutatócsapat miért csak most, bő két évvel a megfigyelés után tette közzé az adatokat.
Az Európát a Naprendszer egyik legígéretesebb jelöltjének tartják az élet hordozására a Földön kívül. Globális óceánjában kétszer annyi víz lehet, mint az összes földiben. Az óceán viszont rendkívül hideg és kemény, ismeretlen vastagságú jégkéreg alatt rejtőzik. Míg a fúrás nem lenne éppen egyszerű, a vízgőzoszlopok mintavételezése már kivitelezhetőbb.
Sparks szerint, ha az oszlopok valóságosak, sokkal könnyebb hozzáférést engednek az alant nyugvó óceánhoz, anélkül, hogy át kellene fúrni a több kilométeres jeget. A megerősítés érkezhet majd a James Webb-űrteleszkóptól, amelynek infravörös szeme 2018 után rávetülhet az Európa lehetséges vízgőzoszlopaira.
Az Európa átmérője 3100 kilométer, némileg kisebb Holdunknál. Ha sikerül megerősíteni az eredményeket, a Naprendszer második holdja lesz, ahol vízgőzoszlopokat figyeltek meg. 2005-ben a NASA Cassini űrszondája hasonló jelenséget kapott lencsevégre a Szaturnusz Enkeladusz holdján.
A Földön az élet mindenhol megtalálható, ahol víz, energia és tápanyagok vannak, ezért a kutatókat különösen érdekli minden hasonló jellegzetességeket felvonultató hely a Naprendszerben. A tanulmányt a The Astrophysical Journal folyóirat fogadta el közlésre.
A kutatók 1979-ben a Voyager-ikrek megfigyelései révén jutottak először arra a következtetésre, hogy a jeges Európa felszín alatti óceánt rejteget. Később a jupiteri rendszert 1995 és 2003 között szemügyre vevő Galileo mágneses mezőt észlelt, amelyet valószínűleg a hold mélyén található sós, globális óceán gerjesztett.
Jelenleg két további Európa-missziót terveznek. A NASA űrszondája a 2020-as évek közepén indulna, több mint 40 közeli randevút céloz a holddal, és valószínűleg mintát is vesz, ha összetalálkozik a vízgőzoszlopokkal.
A Jupiternek 67 ismert, és sok, nevet még nem kapott apró holdja van.
Magyarország Ungvári Főkonzulátusának kezdeményezésére Miskolcon, Debrecenben, Budapesten, Érden és Kassán is megtekinthették az érdeklődők a Keresztmetszet – válogatás a kortárs kárpátaljai képzőművészek alkotásaiból című kiállítást. A tárlat most visszaérkezett Ungvárra – adta hírül a zakarpattya.net.ua hírportál.
A kezdeményezés célja, hogy a szomszéd országokban is megismerjék a kárpátaljai kortárs képzőművészek legnépszerűbb munkáit. Az alkotók különböző nemzedékekhez és művészeti egyesületekhez tartoznak, s eltérő művészeti ágakat, műfajokat és stílust képviselnek.
A projekt 2016 elején indult útnak. A kiállítás, mely legutóbb a kassai Kultúrparkban kapott helyet szeptember 10. és 25. között, most visszatért Ungvárra.
A harmincnál is több képzőművész közel hetvendarabos kiállítását – élőzenés kíséret mellett – szeptember 27-én közép-európai idő szerint 14.00 órakor nyitják meg a Kárpátaljai Megyei Állami Közigazgatási Hivatal átriumában.
Kárpátalja.ma
Kárpátalja.ma
Nem a terhességmegszakítást reklámozza, hanem a döntés nehézségét mutatja be a 24 hét című dokumentarista játékfilm – mondta el Carl Gerber, a budapesti Szemrevaló filmfesztiválon látható német alkotás forgatókönyvírója az MTI-nek adott interjújában.
Anne Zohra Berrached filmrendező filmje az október 1-jéig tartó filmfesztivál keretében látható szeptember 29-én a Művész moziban.
“Elsősorban azoknak a nőknek kíván hangot adni a film, akik hasonlóan nehéz döntést hoztak meg életük során. Ezek a nők ugyanis hallgatnak, nem beszélnek a velük történtekről, szégyellik azt. Szólhat a film azonban azoknak a nőknek is, akik Down-szindrómával született gyereket nevelnek, nekik a döntés másik oldalát mutatja be” – mondta el Carl Gerber.
A Lipcsében játszódó történet főszereplője, a Julia Jentsch által megformált Astrid Lorenz közkedvelt stand up humorista, aki párjával és egyben menedzserével (Bjarne Mädel) várja második közös gyermekét. A terhesség 24. hetében azonban kiderül, hogy a magzat Down-kóros, így komoly döntés elé kerülnek: megtartják-e a babát, vagy megszakítják a terhességet. A pár, miután ellátogat egy Down-szindrómás gyerekekkel és felnőttekkel foglalkozó csoportba, úgy dönt, hogy betegségével együtt vállalják a gyermeket. Ekkor azonban újabb tragédiával kell szembesülniük, mert a magzaton a komoly, beavatkozás-sorozatot igénylő szívbetegség jelei mutatkoznak, ami tovább fokozza a helyzet súlyát.
Az idei, 66. Berlin Nemzetközi Filmfesztivál (Berlinale) egyetlen német versenyfilmje felkavaró, az érzelmekre ható, nehéz témát dolgoz fel, ennek megfelelően megosztó is. Gerber szerint “alapvetően pozitív a fogadtatása, de természetesen a téma kényessége miatt sokak számára érzékeny, vagy egyenesen provokatív a filmnek mind a formája, mind az üzenete”.
A forgatókönyvíró emlékeztetett: a Berlinálén, a premier után egy nő a “késői magzatelhajtás reklámfilmjének” nevezte a 24 hetet. Kiderült, hogy az éles kritikát megfogalmazó nő szintén világra hozott egy Down-szindrómával diagnosztizált babát, emiatt úgy érezte, a film provokálja és azt üzeni, hogy “el kellett volna vetetnie gyermekét”.
“A célunk az volt, hogy bemutassuk, milyen szenvedésen mennek át a nők egy ilyen lépés választásakor. Láttatni akartuk, hogy milyen nehézségekkel és fájdalmakkal jár a döntés meghozatala, amit éppen ezért tiszteletben kell tartani és el kell fogadni” – fejtette ki a forgatókönyvíró. Hozzátette: nagyon sok energiát fordítottak arra Anne Zohra Berrached rendezővel, hogy mindenképpen a döntés megértését mozdítsák elő a nézőben, ne pedig egyik, vagy másik vélemény felé irányítsák.
“Az írásnál kiemelt feladatnak tartottam, hogy mindkét helyzetet meg lehessen érteni, mindkét szereplővel, a baba megtartása mellett érvelő Markussal és a magzat elvetetése felé hajló Astriddal is azonosulhasson a néző. Ezért sem használtunk sok zenét a filmben és a kamerával sem igyekeztünk manipulálni. Vannak közeli felvételek, de nem túlzóan sok, hogy megmaradjon a visszafogottság is” – emelte ki Gerber.
A film elkészítése előtt és közben is rengeteg kutatómunkát végzett a rendező és a forgatókönyvíró. A szakterületen dolgozó orvosok, abortusz előtt álló nőknek és pároknak segítséget nyújtó pszichológusok, valamint szülésznők is részt vettek a munkában. A film autentikusságát, a jelenetek és a beszélgetések életszerűségét erősítendő a benne szereplő szakemberek valódi orvosok, szülésznők, pszichológusok. Természetesen késői magzatelhajtást már átélt, vagy hasonló helyzetbe került párokkal is folytattak beszélgetést: de mindössze két olyan párral sikerült felvenni a kapcsolatot, akik hajlandók voltak beszélni az őket ért traumáról.
Gerber elmondása szerint annak ellenére, hogy tudták, Európa országaiban többnyire hasonló a késői magzatelhajtásra vonatkozó törvény, úgy vélték, elsősorban Németország-specifikus filmet készítenek és várakozással néztek elébe, hogyan fogadják a történetet külföldön. Magyarországon a terhesség megszakítása – a magzatnál talált genetikai eltérés esetén – gyakorlatilag a 24. hétig történhet meg, Németországban a “fájások kezdetéig” – fogalmazott a forgatókönyvíró.
A film eljutott olyan országokba, például Mexikóba is, amelyekben legfeljebb a harmadik hónapig végeznek el ilyen beavatkozást. Az erősen keresztény szellemű országban heves és az európaitól jelentősen eltérő, sokkal bonyolultabb vitákat generált a drámánk – mondta Gerber.
A 24 hét Carl Gerber első nagyjátékfilmje. Főiskolai évei alatt könyvei alapján több díjnyertes rövidfilm is készült, elbeszéléseit A szem vizsgálata és Első első címmel adta ki a Primero kiadó. 2012-ben a török határ közelében vezetett filmes workshopot szíriai menekült gyermekek számára, és dramaturgja volt az itt készült, A fény földje című filmnek. 2013 óta performanszok dramaturgja. 2015-ben Berlinben több kulturális és nyelvi workshopot szervezett menekült fiatalok számára.
A magyar mozik közönsége a Goethe Intézet, az Osztrák Kulturális Fórum és a Svájci Nagykövetség közös szervezésében zajló Szemrevaló filmfesztivál után a Cirko Film forgalmazásában október 13-tól láthatja a filmet.
18-го вересня у Карачинському греко-католицькому ліцеї ім. О.Стойки святкували не тільки відкриття навчального року, а й відкриття нового спортивного залу, басейну й гуртожитку.
На святкуванні навчально-церковного закладу, який діє вже тринадцять років, були присутні вчителі ліцею, близько ста студентів та члени їхніх сімей, а також вшанували всіх своєю присутністю: Міністр людських ресурсів Угорщини Золтан Балог, заступник Міністра освіти і науки Павло Хобзей, єпископ Мукачівської греко-католицької єпархії Мілан Шашік, Генеральний консул Угорщини у місті Берегово Ендре Саліпскі, депутат українського парламенту, а також голова Закарпатського угорського культурного товариства («KMKSZ») Ласло Брензович та голова Спілки угорських педагогів Закарпаття Ілдіка Орос. Крім них у заході взяли участь багато керівників та представників церкви, освіти та громадських організацій Закарпаття.
Новий навчальний рік почався відповідно до традиції зі священної літургії, яку провів Ференц Демко, протоієрей Берегівської окружної єпархії, а потім співав хор Греко-католицького теологічного інституту ім. Святого Афанасія.
Наприкінці церемонії єпископ Мілан Шашік передав нагороду керівнику ліцею ім. О.Стойки Єневу Товту і призначив вікарієм Ференца Демка. Після цього всіх привітала з новим навчальним роком директор ліцею Віта Мадяр.
Свято продовжилося на подвір’ї ліцею, де Єнев Товт підбив підсумки, пов’язані з будівництвом, а також подякував спонсорам за допомогу. Уряд Угорщини зробив внесок у сумі 291 мільйон форинтів, окрім цього будівництво підтримала Угорська рада єпископів, Мукачівська греко-католицька єпархія, Греко-католицька метрополія, Паннонголмське бенедиктинське абатство та багато громадських меценатів.
Після виступу керівника ліцею на сцену вийшов Золтан Балог, який порівняв з “неможливою місією” боротьбу за виживання угорців, що залишилися жити за кордонами Угорщини, додавши:
„… нам дуже важливі закарпатські угорці, і дуже важливо, щоб угорці, українці не стали мігрантами, щоб не стали біженцями, а справувалися на своїй рідній землі.”
На святі виступив Павло Хобзей, заступник Міністра освіти і науки, який визнав, що Уряд України на даний час не підтримує церковні та приватні навчальні заклади. Пан Хобзей подякував Уряду Угорщини за підтримку закарпатських шкіл.
Далі настало традиційне перерізання стрічки, яке здійснили Золтан Балог, Павло Хобзей та Мілан Шашік, а потім єпископ Мілан освятив новобудову.
Церемонія відкриття нової будівлі продовжилася у спортивній залі, де Ласло Брензович та греко-католицький пастир Іштван Мароші привітали гостей тостами, чим подія і завершилася.
Аніта Мароші
Kárpátalja.ma
Az esetet szeptember 24-én délelőtt észlelték a Rákóczi utca egyik házában. A lángok mintegy 50 ezer hrivnyás kárt okoztak az épületben – adta hírül a zakarpattya.net.ua hírportál.
A tűz következtében leégett 72 négyzetméternyi tetőszerkezet, valamint több háztartási gép és bútor is tönkrement.
A baleset okát még vizsgálják.
Kárpátalja.ma
A belga igazságszolgáltatáshoz fordul 16 liege-i muzulmán diáklány, mert szeptember óta iskolájukban tilos a fejkendő viselése – írta az RTBF belga közszolgálati rádió és televízió internetes oldalán.
A Liege környéki középiskola (HEPL) vezetésének döntése értelmében minden “hivalkodó” vallási jelkép viselése tilos, beleértve a muzulmán fejkendőt is.
Eric Lemmens, az iskola ügyvédje szerint a fejkendő viselése feszültséget teremt az iskola muzulmán és nem muzulmán diákjai, de gyakran még az erősebben, illetve a kevésbé radikális muzulmán diákok között is, amely mérgező légkört teremt az oktatásban. A tilalom célja a viták és feszültségek elkerülése a tanulás érdekében.
“Ha pedig valaki a jelképek elleni hadviseléstől tartana, az iskola visszautasítja, hogy egy vallás bármilyen formában ráerőltesse értékeit és elveit másokra” – fogalmazott Eric Lemmens.
A diákok véleménye szerint az általános tilalom ellentétes a szólás- és a vallásszabadság eszméjével. A fiatal lányok szerint a fejkendőjük nem üzenet, hanem a személyiségük szerves része.
Luc Misson, a diákok ügyvédje úgy vélekedett, hogy az ilyen hozzáállás csak kiélesíti a társadalomban jelen lévő feszültségeket és elősegíti az iszlám és a terrorizmus összemosását.
“A fejkendők iskolai viselésének engedélye inkább segítene elkerülni a súlyosabb összeütközéseket” – fogalmazott az ügyvéd.
A tájékoztatás szerint az iskola diákönkormányzata szeptember közepén aláírásgyűjtésbe kezdett a fejkendők viselése mellett. Alig egy hét alatt 5400 aláírást gyűjtöttek össze a kérvény benyújtásához.
A belga közszolgálati televízió és rádió szeptember elején arról tájékoztatott, hogy a liége-i középiskolák legtöbbjének felső tagozataiban betiltották a fejet és a hajat takaró vallási jelkép viselését szeptembertől.
A beszámoló szerint a tanév megkezdése előtt bevezetett szigorítás azért volt indokolt, mert a lányok egy része nem tartotta be az iskolai szabályokat. A diákok legtöbbje ugyanis, ha a vallási és az iskolai szabályok között kell dönteniük, inkább a vallási előírásoknak engedelmeskednek. Az iskola muzulmán fiataljainak nagy része megbélyegezte, és nem tisztességes lányoknak nevezte a szabályokat betartókat elfogadhatatlan nyomást gyakorolva rájuk – idézte beszámolójában a Marie-José intézet vezetőjének indoklását a televízió.
Szeretettel várják ma az érdeklődőket, az ungváriakat és a város vendégeit egyaránt közép-európai idő szerint 11.00 és 16.00 óra között a Munkácsi Görögkatolikus Egyházmegye ungvári püspöki palotájának nyílt napjára – adta hírül az uzhgorod.in hírportál.
A programban érdekes előadások, fényképes történelmi visszatekintés, népi együttes előadása szerepel, emellett finomságokkal fogadják az idelátogatókat.
A munkácsi egyházmegye püspökének rezidenciájául szolgáló épületet 1949-ben kobozták el a görögkatolikus egyháztól, s csak 57 év elteltével, 2006-ban adták vissza. Addig a görögkatolikus székesegyház mellett található épület az Ungvári Nemzeti Egyetem könyvtárának adott otthont.
Kárpátalja.ma
Másodszor is elhalasztották a Tyson Fury–Vladimir Klicsko nehézsúlyú profi ökölvívó világbajnoki címmérkőzés visszavágóját.
A WBA (Bokszvilágszövetség) és a WBO (Bokszvilágszervezet) bajnoka egészségügyi okokra hivatkozva eddig már kétszer mondta le a Vlagyimir Klicsko elleni visszavágót, ezért úgy tűnt, hogy az ukrán elleni düsseldorfi győzelemmel zárul Fury (25-0-0, 18 K. O./T. K. O.) ökölvívó karrierje.
Eredetileg úgy volt, hogy a 40 éves exvilágbajnok Klicsko (64-4-0, 53 K. O./T. K. O.) és a brit bunyós közti visszavágóra július 9-én kerül sor, ám akkor bokasérülésre hivatkozva lépett vissza a regnáló világbajnok, az október 29-ére kitűzött meccset pedig rejtélyes egészségügyi okok miatt halasztotta el a 28 éves Fury.
Az ökölvívó nagybátyja és egyben trénere, Peter Fury szerint a bokszoló hangulatingadozások és motiváció hiánya miatt mondta le az október végi visszavágót: „Hullámhegyeket és -völgyeket él meg. Az egyik pillanatban még a világ legjobb bunyósa, míg a másikban az sem érdekli, ha a következő sarkon meghal. Emiatt az állapot miatt döntöttünk úgy, hogy nem állunk ki a Klicsko elleni visszavágóra. Amikor a bokszolód az edzőteremben alig mutat érdeklődést a bunyó iránt és ez a mozgásán is meglátszik, akkor valami nagyon nincs rendben. A problémájával most szakemberek foglalkoznak, az állapota pedig javuló tendenciát mutat, de kerülnie kell a feszültséget, pihenésre van szüksége és arra, hogy a családjával lehessen.”
Tyson Furyt egyébként az ukrán elleni diadal után azzal támadták, hogy egy mentálisan fáradt Klicskót vert meg, aki az összecsapás után maga is elismerte, hogy pocsékul bokszolt. Bátyja, Vitalij Klicsko egyenesen pályafutása legrosszabb meccsének nevezte testvére düsseldorfi produkcióját. Vlagyimir Klicsko teljesítményére állítólag az hatott negatívan, hogy felesége szülés utáni depresszióval küzdött, ami az ökölvívót is nagyon megviselte.
Most viszont Fury van képletesen szólva padlón. A jelenlegi nehéz időszakban a csapata el is határozta, hogy távol tartja tőle a kritikusokat, és csak a jóakaróira koncentrálnak. „Nem olvasok sokat. Nem engedem be a negatív energiákat. Amit elolvasok, azok a szurkolóinktól és a bokszrajongóktól érkező pozitív üzenetek. A negatívan fröcsögők mind csak általánosságokat szajkóznak, nem látnak be a kulisszák mögé, és nem tudják, mi miért történik” – zárta mondandóját Peter Fury, aki hozzátette, hogy unokaöccsét a lábadozása alatt senki sem foszthatja meg címeitől.
A kolumbiai Cartagenában ünnepélyesen aláírták hétfőn a kormány és a FARC gerillaszervezet békeszerződését, amely a latin-amerikai országban 52 éve tartó fegyveres konfliktusnak vet véget.
A “Végső megállapodás a konfliktus befejezéséről, a stabil és tartós béke megteremtéséről” címet viselő dokumentumot a cartagenai Zászlók terén látta el kézjegyével Juan Manuel Santos kolumbiai államfő és Rodrigo Londono, alias Timochenko, a Kolumbiai Forradalmi Fegyveres Erők (FARC) szélsőbaloldali gerillaszervezetének vezetője. Az elnök ezután egy békegalambot formázó kitűzőt adott át a FARC vezetőjének, aki az ingére tűzte azt.
A kolumbiai közszolgálati televízió élő közvetítésben sugározta a szabadtéren megrendezett aláírási ceremóniát, s az adást a spanyol közszolgálati televízió is átvette.
“Sok éven át, sőt, vannak, akik egy életen át csak a fájdalmat ismerték. Önök több mint 200 ezer ember halálát gyászolták. Tudom, hogy néha úgy tűnt, a konfliktus sosem ér véget, és ez beárnyékolta napjaikat és jövőjüket” – fogalmazott Ban Ki-Moon, ENSZ-főtitkár, aki az ünnepélyes aláírást követően megnyitotta a felszólalók sorát.
Kifejezte reményét, hogy a kolumbiai népnek sikerül túllépni a fájdalmon, és köszönetet mondott minden országnak, amely közreműködött a békefolyamatban, kiemelve közülük Kubát, Norvégiát, Chilét és Venezuelát. Hangsúlyozta: ez a megállapodás nem csupán a fegyveres konfliktus végét ígéri, hanem garantálja a politikai részvételt is mindenki számára.
A FARC vezetője ünnepi beszédében bocsánatot kért a több mint fél évszázadon át tartó harcok áldoztaitól és hozzátartozóiktól mindazért a fájdalomért, amit okoztak. Rodrigo Londono kiemelte: senki se kételkedjen abban, hogy “fegyvertelenül” tartanak a politika felé, be fogják tartani a megállapodást, és azt várják, hogy a kormány is így tegyen. A gerillavezér békét kívánt az egész világnak, külön említve az izraeli és palesztin népet, valamint Szíriát.
“Isten hozta a demokráciában!” – intézte szavait a kolumbiai államfő a FARC vezéréhez, aki szerinte ezzel a fegyvereket eszmékre cserélte, és fegyverei most már ezek az eszmék lesznek, amiket bármikor, szabadon kifejthet. Juan Manuel Santos beszélt arról, hogy a mai világban, amely tele van háborúval, terrorizmussal, Kolumbia talpra állt. “Eggyel kevesebb háború van a világon!” – jelentette ki, hozzátéve, hogy ezzel példát mutattak az egész világnak, Cartagena pedig a béke városa lesz, és ezentúl így is fogják emlegetni.
A békemegállapodásról azt mondta: ugyan nem tökéletes, de a lehető legjobb, és arra buzdított, hogy a kolumbiaiak a jövő vasárnapi népszavazáson támogassák ezt a békeszerződést.
Az aláírási ceremóniát több mint 2500, magas rangú meghívott kísérte figyelemmel a helyszínen, 15 államfő, 30 miniszterelnök, 27 külügyminiszter érkezett a világ minden tájáról a történelmi jelentőségű eseményre. Köztük például Raúl Castro, kubai elnök, Nicolas Maduro, Venezuela elnöke, és John Kerry, amerikai külügyminiszter. Jelen volt továbbá a FARC gerilláinak delegációja és 250 meghívott a belharcok áldozatait képviselő szervezetektől, a fegyveres konfliktus által leginkább érintett területekről.
Az esemény összes résztvevője fehérbe öltözött az alkalomra, viseletükkel is a békét szimbolizálták. A FARC vezetőinek többsége először jelent meg civil ruhában a nyilvánosság előtt.
A békeszerződés aláírását Kolumbia-szerte ünnepelték az emberek. Bogotá belvárosát ellepte a lelkes tömeg, a helyi sajtó beszámolója szerint mintegy 20 ezren vonultak utcára a fővárosban.
A megállapodás kétoldalú kötelezettségvállalásokat tartalmaz: a kolumbiai kormány részéről a széleskörű földreform végrehajtását, a kábítószer-ellenes stratégia átalakítását, a lázadók politikai életbe való integrálását, a konfliktus áldozatainak kárpótlását és az állami intézmények működésének kiterjesztésért az ország elhanyagolt térségeibe, a gerillák oldaláról pedig egyebek mellett a tejes fegyverletételt, és a béke építéséhez való hozzájárulást.
A szerződés egyik legvitatottabb eleme, hogy a bűntetteiket beismerő gerilláknak legfeljebb nyolc évi börtönbüntetésüket nem a rácsok mögött kell tölteniük, hanem helyette a konfliktus sújtotta települések újjáépítésében vehetnek részt. A másik, sokak által kritizált pont, hogy a FARC vezetői politikai mozgalmat hoznak létre és helyet kapnak a kolumbiai törvényhozásban.
A békekötést népszavazáson is meg kell megerősíteni, amelyet október 2-án tartanak meg.
A kolumbiai Datexco közvélemény-kutató cég legutolsó felmérése szerint a megkérdezettek 55,3 százaléka támogatja a békét, 38,3 százaléka viszont a megállapodás ellen szavaz. A dél-amerikai ország kormánya, korábban azt közölte: bízik abban, hogy az aláírási ceremónia lendületet ad a támogatásnak.
Ha a referendum megerősíti a békeszerződést, az ENSZ 450 tagú katonai megfigyelő missziót küld Kolumbiába, akiknek az lesz a feladata, hogy megszervezzék a 7500 gerilla lefegyverzését. A tervek szerint a begyűjtött fegyvereket megsemmisítik, darabjaiból pedig emlékműveket építenek.
Az 1964-ben kezdődött kolumbiai fegyveres konfliktusban az évtizedek során legalább 260 ezren vesztették életüket, 45 ezren tűntek el és 6,8 millióan váltak földönfutóvá.
A lábkörmök gombásodása gyakoribb jelenség, mint gondolnánk – a sárguló, vastagodó, leváló körmök problémája sokakat érint legalább egyszer élete során.
A körömgombát kiválthatja a bőr abnormális pH-szintje, az immunrendszer legyengülése, cukorbetegség és a nyirkos, nedves környezet is. Szerencsére léteznek otthon is könnyedén kipróbálható, természetes gyógymódok a gombásodásra. Ráadásul még olcsók és mindenki számára elérhetők is.
Almaecet
Keverjünk össze ugyanannyi vizet és almaecetet, és áztassuk a lábfejünket a folyadékban 30 percig. Utána alaposan szárítsuk meg, és ismételjük a műveletet hetente két-három alkalommal.
Egy rész fehér ecetet és két rész meleg vizet keverjünk össze, és ebbe a keverékbe áztassuk a lábunkat negyed órán át. Utána öblítsük le, szárítsuk meg a lábat, és naponta kétszer ismételjük. Ha esetleg bőrirritáció lépne fel, adjunk több vizet a keverékhez.
Teafaolaj
Keverjünk össze néhány cseppet az olajból egy evőkanál olívaolajjal. Kenjük a körömre, hagyjuk rajta tíz percig, utána pedig gyengéden dörzsöljük át egy használaton kívüli fogkefével. Naponta 2-3 alkalommal ismételjük, amíg szükséges.
Szódabikarbóna
Egy fél csésze szódabikarbónát, egy fél csésze keserűsót és egynegyed csésze 3 százalékos hidrogén-preoxidot keverjünk össze négy csésze meleg vízzel, majd áztassuk a keverékben tíz percig a lábunkat. Utána tiszta vízzel öblítsük le, és szárítkozzunk meg. Napi két alkalommal ismételjük.
Oregánóolaj
Két csepp oregánóolajat keverjünk össze egy teáskanál olívaolajjal, és kenjük a keveréket az érintett körömre. Hagyjuk hatni legalább 30 percen át. Utána öblítsük le és szárítsuk meg a körmöt. Naponta egyszer-kétszer érdemes ismételni, míg elmúlnak a tünetek.
A világnépesség felének egészségére jelent fenyegetést a nem megfelelő étrend – figyelmeztet egy táplálkozási és mezőgazdasági szakértőket tömörítő független bizottság, amely szerint 2030-ra a bolygó lakosságának harmada válhat túlsúlyossá vagy elhízottá.
A Global Panel on Agriculture and Food Systems for Nutrition nevű bizottság jelentése szerint kétmilliárd ember étrendjéből hiányoznak azok a vitaminok és ásványi anyagok, amelyek szükségesek az egészség megőrzéséhez – írta a BBC News.
Ezek hiánya a szívbetegség, a magas vérnyomás, a diabétesz és egyéb olyan, táplálkozással összefüggő betegségek előfordulását növeli, amelyek csökkentik a teljesítőképességet és az egészségügyi szolgálatok túlterhelésével fenyegetnek.
Az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete (FAO) elé terjesztett jelentés rámutat, hogy ezek a nem fertőző, krónikus betegségek a fejlett országokban jellemző zsíros, feldolgozott ételekben gazdag étrendekkel állnak összefüggésben. Ugyanakkor a legfrissebb adatok szerint a fejlődő országokban is egyre aggasztóbb a helyzet ebből a szempontból.
Mint aláhúzták, kizárólag a HIV-fertőzöttség és a malária problémájának kezelését célzó globális erőfeszítésekhez hasonló összefogással lehetne legyőzni a helytelen táplálkozással összefüggő kihívásokat.
A szakértők szerint a gyermeki és anyai rosszul tápláltság, a magas vérnyomás és egyéb, étrendhez kötődő egészségi kockázatok több évet vesznek el az ember életéből, mint a dohányzás, a levegőszennyezettség, a szegényes higiénia és a nem biztonságos szex. Nagy erőfeszítések történtek ugyan az alultápláltság visszaszorításában, de továbbra is világszerte 800 millió ember éhezik napi szinten.
A jelentés szerint az alultápláltság az öt éven aluli gyerekek csaknem negyedének akadályozza a fejlődését. Az alultáplált nők pedig élethosszig tartó károsodással születő gyerekeket hoznak a világra.
A dokumentum egyik szerzője, Lawrence Haddad szerint Guatemalában a gyerekek több mint 40 százaléka korához képest alacsony. “Ezért részben a társadalmi egyenlőtlenség a felelős. A magasabb jövedelmű emberek jobb élelmiszerekhez jutnak, és nagyon kis arányban fordul elő náluk fejlődési elmaradottság. Az alacsony jövedelmű csoportok étrendje azonban kukoricán alapszik, és nem esznek elég zöldséget, gyümölcsöt, tejterméket vagy például a csirkehús biztosította fehérjét” – magyarázta a szakember.
Az alultápláltság ellen vívott harc olykor csak a kalóriamennyiség növelésére koncentrál az étrend egészének javítása helyett. Sok olyan országban, amely széles körű alultápláltsággal küzdött, szinte egyik pillanatról a másikra vált súlyos problémává az elhízottság.
Kínában például, ahol az elmúlt években gyorsan változott az emberek étrendje, a lakosság felét fenyegeti annak veszélye, hogy 2030-ra túlsúlyossá vagy elhízottá válik. Globálisan nézve pedig a 2005-ben becsült 1,3 milliárdról 2030-ra várhatóan 3,3 milliárdra fog nőni a túlsúlyos és elhízott emberek száma.
A problémák egy részét ugyan enyhíti a gazdasági fejlődés, az emberek étrendje ugyanakkor romolhat és a jelek szerint romlik is, ahogy az országuk egyre gazdagabbá válik. A jelentés szerint az emberek ugyan több gyümölcsöt és zöldséget esznek, de ennek jótékony hatása lenullázódik az alacsony minőségű ételek fokozott fogyasztásával.
Az urbanizáció miatt egyre több ember étrendjében dominálnak a feldolgozott ételek, és globálisan nézve is egyre több olyan étel kerül az emberek tányérjára, amely valamiféle fizikai és kémiai eljáráson esett át.
A bizottság előrejelzése szerint a bolygó lakosságának növekedésével párhuzamosan a helyzet tovább súlyosbodik a következő húsz évben, és a világ népességének felét fogja érinteni a rosszultápláltság.
A szakemberek szerint 2050-re további kétmilliárd szájat kell majd táplálni Afrikában és Ázsiában. A mutatók szerint a klímaváltozás több mint félmillió többlethalálozáshoz fog vezetni, elsősorban az alacsony és közepes jövedelmű országokban.
A kutatók szerint az embereknek több zöldséget, gyümölcsöt, teljes kiőrlésű gabonát, rostot, mogyorófélét, magokat és telített zsírokban szegény fehérjéket kell enniük. Csökkenteni kell a hozzáadott cukor, a cukros rágcsálni- és innivalók, a túlzott só és a feldolgozott húsok bevitelét. A csecsemőket érdemes legalább hathónapos korukig szoptatni.
В нашій країні з дня на день приймають все більше нових законів чи вносять зміни до вже діючих правових норм, тому законодавці та правовики відіграють важливу роль у житті суспільства, адже саме вони намагаються вирішити ту чи іншу правову проблему громадян.
На Закарпатті проживає чимало нацменшин, і більшість з них не знають своїх прав та обов’язків. Тому для усунення необізнаності закарпатського населення, за сприяння угорського Центру надання правової допомоги нацменшинам, правовик Адвокатської компанії «Алібі» Віктор Іляшович 19 вересня у Закарпатському угорському інституті ім. Ф. Ракоці ІІ (ЗУІ), а 20 вересня в Ужгородському національному університеті організував конференцію під назвою «Правоохорона у Тисо-Дунайській низовині».
У Берегові першим вітав присутніх проректор ЗУІ Дюла Фодор. Потім студенти юридичного факультету УжНУ представили гумористичну сценку. Опісля цього директор угорського Центру надання правової допомоги нацменшинам Дьєрдь Човті у своїй лекції розповів про юридичне положення та охорону прав нацменшин Тисо-Дунайської низовини, а керівник проекту Дора Ґереґ та юрист центру надання правової допомоги Естер Антал прозвітували про діяльність організації. У своїй доповіді вони ознайомили учасників конференції з досягненнями центру, розповіли про майбутні плани та діяльність партнерської мережі центру у Тисо-Дунайській низовині. Крім цього, намагалися вказати місце прав нацменшин у правовій системі, а також дати відповіді на такі поширені питання як: чому необхідно захищати свої права та яку роль відіграє у цьому Центр надання правової допомоги нацменшинам. Під час виступу було представлено національну та міжнародну правову практику.
Csóti György, Kisebbségi Jogvédő Intézet, igazgató
У своїй доповіді проректор УжНУ Мирослава Лендєл розповіла про юридичне підґрунтя охорони природи та її можливості. Потім викладач кафедри Екології і права Католицького університету ім. Пейтера Пазманя Дюла Банді прозвітував про право навколишнього середовища ЄС.
Наостанок адвокат Віктор Іляшович висловив щиру подяку лекторам та організаторам за те, що захід пройшов на такому високому рівні.
Тюнде Товт
Kárpátalja.ma
A magyarok kilenc érmet nyertek a törökországi Ordúban rendezett női junior és ifjúsági ökölvívó Európa-bajnokságon.
A fiatalabbak között Pallás Szimonetta (81 kg) és Juhász Adrienn (+81) második, Károlyi Gabriella (51) és Papp Dorina (64) pedig harmadik lett. Az idősebbeknél Hámori Luca csak a döntőben kapott ki, míg bronzérmet nyert Lakotár Hanna (48 kg), Kondákor Emília (52 kg), Oláh Henrietta Katalin (57 kg) és Petrovics Gabriella (70 kg).
Az Európai Unió (EU) eddigi legnagyobb humanitárius segélyprogramját indítja a Törökországban élő menekültek számára – jelentette be Hrisztosz Sztilianidesz, az Európai Bizottság (EB) humanitárius segítségnyújtásért és válságkezelésért felelős biztosa hétfőn Ankarában az Ömer Celik török uniós ügyi miniszterrel közösen tartott sajtótájékoztatón.
Sztilianidesz kifejtette: a 348 millió eurós összeg (106,7 milliárd forint) annak a jele, hogy Brüsszel kész támogatni Ankarát a menekültválságban.
A program keretében nagyjából 1 millió ember bevételi forrását biztosítják. A rászorulók bankkártyát kapnak, amelyre igényeikhez mérten havonta töltenek pénzt. A rendszer élelmiszer vásárlását, lakhatási, valamint oktatási költségeik rendezését teszi lehetővé. A Sürgős Társadalmi Biztonsági Háló elnevezésű projektet az ENSZ Világélelmezési Programja koordinálja, a Török Vörös Félhold, a török katasztrófavédelem, valamint a török családügyi és szociálpolitikai minisztérium segítségével. Az EB szerint biztosított a pénz helyes felhasználása.
Ömer Celik felszólalásában úgy fogalmazott, hogy az Európai Unió támogatására nem a török államnak, hanem az elesetteknek van szüksége.
Az Európai Unió és tagállamai tavaly novemberben, majd idén márciusban 3-3 milliárd eurót ígértek arra a célra, hogy javítsák a többnyire Szíriából Törökországba menekült csaknem hárommillió ember életkörülményeit. Brüsszel cserébe a menekültáradat megfékezését várja Ankarától.
Magyarország külügyminisztériumának kulturális osztálya anyagi hozzájárulást biztosít a 2016-os magyar történelmi évfordulók, kulturális programok megvalósítására Kárpátalján – tájékoztatott Szalipszki Endre beregszászi főkonzul szeptember 26-án a konzulátuson tartott sajtótájékoztatón.
A meglévő források hatékonyabb kihasználása érdekében a Beregszászi Magyar Konzulátus, a Pro Cultura Subcarpathica (PCS) civil szervezet, valamint a II. Rákóczi Ferenc Kárpátaljai Magyar Főiskola háromoldalú együttműködést alakít ki, hogy tágítsanak a lehetőségek körén az események eredményesebb megszervezését illetően.
– Szeretnénk, hogy színes legyen a következő évünk, és sokkal nagyobb volumenű programokat tudjunk megvalósítani ebben a hármas társulásban – nyilatkozta az együttműködésről Kudlotyák Krisztina, a PCS igazgatója.
A megállapodással kapcsolatos részfeladatokat a következő napokban pontosítják a felek.
Szerteágazó, többdimenziós programokról van szó, melyek között kiemelt helyen szerepel az 1956-os forradalom és szabadságharc hatvanadik évfordulójáról való méltó megemlékezés. Az előzetes tervek szerint emléktáblák avatása, kiállítások, koncertek, filmvetítések tanúskodnak majd az együttműködés sikerességéről.
Kárpátalja.ma
Magyarország Emberi Erőforrások Minisztériuma az Eötvös Loránd Tudományegyetem közreműködésével nyílt köznevelési pályázatot hirdet a szórványban folyó oktatás támogatására a 2016/2017-es tanévben.
1. A pályázat célja:
Romániában, Ukrajnában, Szerbiában, Szlovákiában és Horvátországban köznevelési (nem felsőfokú vagy felsőoktatási képzési) feladatokat ellátó, szórványterületen dolgozó pedagógusok és tanulók ösztöndíjának biztosításához, utazási, valamint kollégiumi ellátási költségeihez történő hozzájárulás.
2. A pályázat benyújtására jogosultak köre:
Romániai, ukrajnai, szerbiai, szlovákiai és horvátországi jogi személyiséggel rendelkező határon túli magyar nonprofit szervezetek (egyházak, alapítványok, egyesületek, civil szervezetek, társulások stb).
3. Általános tudnivalók:
- A támogatás forrása: a Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény 1. melléklete, XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20/5/18/4. “Határon túli köznevelési feladatok támogatása” megnevezésű részfeladata (Áht azonosító: 348 662).
- A jelen pályázaton felhasználható pénzügyi keretösszeg 20,5 millió forint, az elnyerhető támogatás alsó határa 100 ezer forint, felső határa 2 millió forint vissza nem térítendő támogatás, a támogatási intenzitás 1-100% közötti.*
- A pályázó a pályázat benyújtásával elfogadja, hogy a benyújtott pályázatokról, az azt kérelmezőkről, az igényelt támogatások fajtájáról, valamint az odaítélt támogatások összegéről szóló adatokat az Eötvös Loránd Tudományegyetem (továbbiakban: ELTE) megküldi a Magyar Államkincstár részére.
- Pályázni kizárólag az 1. pontban megjelölt országokban, szórványterületen rendszeres (iskola- vagy kvázi iskolarendszerű) munkaköri, illetve tanulói munkaformában dolgozó pedagógusok és tanulók ösztöndíjának biztosítására, diákok és pedagógusok utazási költségeire, valamint szórványban folyó oktatási tevékenységhez kapcsolódó kollégiumi ellátási költségekre lehet. Pedagógusok esetében az ellátott feladatra szerződést kell kötni, amelyet a támogatás szakmai és pénzügyi elszámolásának elkészítésekor – a teljesítés igazolásával együtt – másolati formában be kell nyújtani.
- A pályázatokról az Emberi Erőforrások Minisztériuma (továbbiakban: EMMI) oktatásért felelős államtitkára dönt az Értékelő Bizottság (elnök: Dr. Cseszregi Tamás oktatási igazgató, tagok: Jakabné dr. Szalai Krisztina főosztályvezető, Mézner Rita közigazgatási tanácsadó, Gaál Nóra irodavezető, Újszásziné Galló Szilvia pályázati referens) javaslata alapján 2016. november 15-ig. A pályázati eredmény érvényességéhez a kedvezményezett részéről összeférhetetlenségi nyilatkozatot kell benyújtani a szerződéskötés megelőzően a kötelezettségvállaló személyével és az Értékelő Bizottság tagjaival kapcsolatban.
- A nyertes pályázókkal az ELTE 2016. december 31-ig köt szerződést, és az abban foglalt feltételeknek megfelelően gondoskodik a megítélt támogatások egy összegben történő, a beszámoló elfogadását megelőzően támogatási előlegként történő átutalásáról a határon túli költségvetési támogatások sajátos szabályairól szóló 98/2012. (V. 15.) Korm. rendelet (a továbbiakban: 98/2012. (V. 15.) Korm. rendelet) alapján.
- A pályázóknak nem kötelező saját forrás biztosítása. Amennyiben a pályázó önrészt (saját szállás, terem biztosítása) számol el, nem számítjuk önrésznek.
- A pályázatnak tartalmaznia kell a feladathoz kapcsolódó adatokat és körülményeket (program ideje, érintettek köre, témája, költségterve stb.), amelyet a mellékelt “Adatlap” kitöltésével kell elkészítenie.
- Egy szervezet csak egy pályázatot nyújthat be.
- A támogatás folyósítására a szerződés mindkét fél által történt aláírását követően, a szerződésben rögzített időpontig kerül sor.
- A szerződés megkötése előtt a pályáztató kérheti a felhasználási terv módosítását.
- A programot úgy kell megtervezni, hogy a várható szakmai hasznosulás a tervezettnél kisebb mértékben nyújtott támogatás esetén se sérüljön.
- A szerződésben foglalt támogatási összeg felhasználásának kezdő időpontja 2016. szeptember 1. véghatárideje szerződés szerint, de legkésőbb 2017. június 15.
- 2017-re átnyúló finanszírozás esetén a program 2016. évi indítású kell, hogy legyen.
- A támogatás felhasználásáról a kedvezményezett a támogatási szerződésben meghatározott határidőig köteles szakmai és pénzügyi beszámolót és pénzügyi elszámolást benyújtani.
- A pályázati adatlap beküldésével a pályázó tudomásul veszi a pályázati feltételeket.
4. A pályázatok benyújtása, határidő
- A pályázatokat kizárólag az erre rendszeresített adatlapon lehet benyújtani, amely a hozzá tartozó nyilatkozattal együtt a csatolt fájlból érhető el.
A kitöltött pályázati adatlapokat – az előírt mellékletek csatolásával, elektronikusan, pdf formátumban – az Eötvös Loránd Tudományegyetem Oktatási Igazgatóságára, Újszásziné Galló Szilvia részére, gallo.szilvia@kancellaria.elte.hu e-mail címre, illetve az Emberi Erőforrások Minisztériuma Felsőoktatási Képzési Főosztályára, Mézner Rita részére, rita.mezner@emmi.gov.hu e-mail címre kérjük eljuttatni.
A pályázat elektronikus beérkezésének határideje: 2016. október 25. 24.00
- A pályázó a pályázat elektronikus beküldésekor az alábbi mellékleteket köteles csatolni:
- a mellékletként csatolt adatlap a hozzá tartozó nyilatkozatokkal;
- a Kedvezményezett létesítő okiratának egyszerű másolata, illetve annak magyar nyelvű fordítása egy példányban;
- a Kedvezményezett létezését igazoló (végzés, nyilvántartásba vételről szóló határozat, kivonat a bírósági nyilvántartásból,), a pályázat benyújtásának napjától számított 30 napnál nem régebbi hiteles okirat és annak magyar nyelvű fordítása;
- a Kedvezményezett képviselőjének közjegyző által hitelesített aláírási címpéldánya és annak magyar nyelvű fordítása;
- amennyiben az átutalást magyarországi bankszámlával rendelkező szervezet fogadja be, annak az erről szóló nyilatkozata;
- igazolás a támogatást fogadó bankszámláról.
A nyertes pályázókkal történő szerződéskötés során az EMMI, mint Támogató a 98/2012. Korm. rendelet 3. § 1/b bekezdés figyelembevételével az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 50/A. §-a szerinti biztosíték kikötésétől eltekint.
5. A pályázatok elbírálásának mérlegelési szempontjai:
- a leadott program szükségszerűsége, minősége, megvalósíthatósága,
- a program várható szakmai hasznosulásának bemutatása,
- a költségvetés megalapozottsága, az eddigi elszámolási és szervezési tapasztalat.
Nem jogosultak a támogatásra:
- azok a szervezetek, amelyek a tárgyévet megelőző két évben nem tartották be az Emberi Erőforrások Minisztériumával, valamint a Balassi Intézettel kötött szerződésben foglaltakat.
Hiánypótlásra tekintet nélkül érvénytelen a pályázat, ha
- nem a pályázati adatlapon nyújtotta be a jelölt a pályázatot;
- a pályázati adatlapot a meghirdetett beérkezési határidőn túl nyújtotta be.
A pályázat befogadásáról annak benyújtását követő hetedik napig befogadó nyilatkozatot bocsátunk ki vagy érdemi vizsgálat nélkül elutasítjuk a pályázatot.
Nem megfelelő dokumentációval mellékelt pályázat esetén hiánypótlásra az arról szóló írásbeli értesítés kézhezvételét követő 5. naptári napig van lehetőség egy alkalommal. A hiánypótoltatott dokumentumokat a 4. pontban meghatározottak szerint szükséges benyújtani.
A pályázat elbírálásáról a beküldött adatlapon megadott e-mail címre 2016. november 20-ig küldünk értesítést.
A nyertes pályázók listáját az Emberi Erőforrások Minisztériuma honlapján – http://www.kormany.hu/hu/emberi-eroforrasok-miniszteriuma -, valamint a http://www.martonaron.hu honlapon tesszük közzé.
A pályázó a pályázati eljárással és döntéssel szemben írásban az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 102/D.§-ában meghatározott módon kifogást nyújthat be az Emberi Erőforrások Minisztériuma miniszterének címezve a kifogásolt intézkedésről vagy mulasztásról való tudomásszerzéstől számított 10 munkanapon, de legkésőbb a kifogásolt intézkedés megtörténtéről vagy a mulasztástól számított 30 munkanapon belül. A pályázati döntéssel szemben egyéb jogorvoslatnak helye nincs.
A pályázó a pályázattal kapcsolatban az alábbi személytől kérhet felvilágosítást:
Eötvös Loránd Tudományegyetem/ Újszásziné Galló Szilvia (gallo.szilvia@kancellaria.elte.hu)
Emberi Erőforrások Minisztériuma/ Mézner Rita (rita.mezner@emmi.gov.hu)
A pályázatra egyebekben a magyar jog szabályai az irányadóak.
A pályázattal kapcsolatos dokumentumok:
pályázati dokumentum
A hagyományokhoz híven Isten házában, a beregszászi református templomban tartotta tanévnyitó ünnepségét a II. Rákóczi Ferenc Kárpátaljai Magyar Főiskola (II. RF KMF) és annak Felsőfokú Szakképzési Intézete szeptember 23-án.
Az ünnepség Kárpátalja történelmi zászlóinak bevonulásával kezdődött, melyeket tárogatószóra a főiskola kuruc kori viseletbe öltözött hallgatói vittek be a templomba.
Elsőként Maksai Attila, a Beregszászi Református Egyházközség lelkipásztora, a főiskola lelkésze köszöntötte a jelenlévőket Isten igéjével Nehémiás könyvéből.
Nemzeti imádságunk és a főiskola himnusza, a Rákóczi Ferenc bús éneke című kuruc kori ének után köszöntötték a meghívott vendégeket.
Orosz Ildikó, a II. RF KMF rektora tanévnyitó beszédében a tanévzáró óta történt eseményekről, az új tanév feladatairól, s a 2016-os felvételi eredményekről számolt be. Beszédében elmondta, hogy a főiskolán további infrastrukturális fejlesztések mennek végbe: jó ütemben zajlik a szakképzési intézet beregszászi és nagydobronyi kollégiumának építése. A tervek között szerepel egy sportcsarnok és gyümölcstermesztési telep kialakítása. A rektor köszönetet mondott Buczkó Istvánnak, a Biológia és Kémia Tanszék professzorának a főiskolának ajándékozott Róna-havasok tövében lévő magashegyi üdülőért, ahol kutatásokra szánt bázist fognak kialakítani.
A főiskola rektora arról is beszámolt, hogy ebben az évben a munkaerőpiacon nagyon keresettek voltak a főiskola végzősei. Ez annak köszönhető, hogy Kárpátaljáról közel 200 pedagógus vállalt külföldön munkát, mintegy 80 pedagógusi állás máig betöltetlen.
Orosz Ildikó tanévnyitó beszédében bejelentette, hogy összesen 1081 hallgató, köztük BSc-képzésen 93 elsős kezdi meg a 2016/17-es tanévet a Rákóczi-főiskolán. A Felsőfokú Szakképzési Intézet öt szakján 90 elsős kezdi meg tanulmányait. Az Ukrajnában nem akkreditált magyarországi kihelyezett képzésekre összesen 64-en nyertek felvételt.
A rektor arról is beszámolt, hogy a főiskola fennállása óta először ösztöndíjban részesülnek az intézmény nappali tagozatos hallgatói. A levelező képzésben részt vevő hallgatóknak ezentúl nem kell tandíjat fizetniük.
Orosz Ildikó az elsősökhöz szólva megfogalmazta, hogy ők őrhelyen állnak, a magyar kultúra tüzét őrzik, ugyanis vállalták, hogy itthon maradnak, s nem választottak külföldi oktatási intézményt. Ennek tükrében a rektorasszony Márton Áron szavaival nyitotta meg a 2016/17-es tanévet: „Akik őrhelyen állnak, éber figyelésre és megsokszorozott munkára vannak kötelezve.”
A rektori útravaló után az első évfolyamos hallgatók fogadalomtétele következett, majd kézfogással hivatalosan is az intézmény hallgatóivá avatták a gólyákat.
A II. RF KMF tanévnyitóján harmadik alkalommal nyújtották át a főiskola tudományos tanácsa által létrehozott Rákóczi-díjat, amely az önálló kárpátaljai magyar nyelvű felsőoktatás létrejöttének, a főiskola megmaradása és fejlesztése érdekében döntő szerepet vállaló személyek tevékenységének elismerése. A kitüntetésben azok a személyek részesülhetnek, akik erkölcsi kiállásuk, anyagi támogatásuk révén jelentősen hozzájárultak több ezer kárpátaljai magyar fiatal képzéséhez, ezzel is segítve boldogulásukat szülőföldjükön. A díjat minden évben két személy – egy anyaországi vagy külföldi és egy kárpátaljai – kaphatja. A főiskolai tanács határozatának értelmében 2016-ban a magyarországi díjazott Naszvadi György, a Magyar Nemzeti Bank elnöki főtanácsadója; a kárpátaljai díjazott pedig Milován Sándor, a Kárpátaljai Magyar Kulturális Szövetség (KMKSZ) tiszteletbeli elnöke.
Naszvadi György egészségügyi okok miatt nem tudott részt venni az ünnepségen, így köszöntő szavait Szalipszki Endre, Magyarország Beregszászi Konzulátusának főkonzulja tolmácsolta.
Milován Sándor meghatódva köszönte meg a kitüntetést, s örömét fejezte ki, hogy Kárpátalján magyar tannyelvű felsőoktatási intézményt alapítottak, amely az évek során egyre nagyobbá nőtte ki magát.
Bocskor Andrea EP-képviselő köszöntője Dobos Sándor, a Lehoczky Tivadar Társadalomtudományi Kutatóközpont kutatójának tolmácsolásában hangzott el.
Brenzovics László ukrán parlamenti képviselő, a Kárpátaljai Magyar Tanárképző Főiskoláért Jótékonysági Alapítvány és a KMKSZ elnöke kiemelte, hogy napjainkban nagyon fontos a kárpátaljai magyarság összefogása, s az ez ügyben kifejtett munka és küzdelem soha nem értelmetlen.
A beszédeket követően a történelmi egyházak képviselői Isten áldását kérték az intézmény valamennyi hallgatójára, tanáraira, munkatársaira és minden jelenlévőre.
Az ünnepség a Szózat közös eléneklésével zárult.
Pallay Katalin
Kárpátalja.ma
Friss tanulmány szerint Grönland jégtakarója gyorsabban olvad, mint ahogyan eddig hitték, mert a földkéreg alatt lévő földköpeny torzulásait nem vették figyelembe a tudományos számításokkor.
E jelenség miatt alábecsülték az évente megolvadt 20 milliárd tonnás jégtömeget – állapították meg tudósok, tanulmányuk a Science Advances tudományos folyóirat legutóbbi számában jelent meg.
Az újabb számítás szerint Grönland 2003 és 2013 között mintegy 2700 milliárd tonnányi jégtömeget veszített el a korábban becsült 2500 milliárd tonnával szemben, azaz 7,6 százalékkal többet a korábban véltnél – mondta Michael Bevis, az Ohiói Állami Egyetem földtudományi professzora, a tanulmány társszerzője.
“Ez eléggé szerény korrekció, ami nem változtatja meg a Grönland összes jégveszteségével kapcsolatos becslésünket, de a felfedezés következtében másképp látjuk azokat a helyeket, ahol veszteségek keletkeznek a sarki jégtakaróban” – magyarázta a kutató.
A földgolyó ezen vidékén a földkéreg lassan mozog északnyugati irányba. Negyvenmillió éve Grönland egy része forró magmaoszlop felett haladt el, amely megolvasztotta a most Izland alatt található földköpeny kőzeteit.
A legutóbbi jégkorszak idején a grönlandi jégtakaró sokkal nagyobb volt, mint jelenleg, hatalmas tömege alatt lassan benyomta a földkérget az alul lévő magmaoszlop által meglágyított földköpenybe.
Amikor a jégkorszak végén a jég nagy része elolvadt, a jégtakaró súlya jelentősen csökkent, és hagyta felemelkedni a földkérget, amelynek emelkedése most is folytatódik, míg a földköpeny kőzetei tovább mozognak Grönland alatt.
Amikor az amerikai űrkutatási hivatal, a NASA GRACE műholdjai 2002-ben elkezdték mérni a Föld körüli gravitációs mezőt, a szakemberek tudták, hogy különbséget kell tenni a földkéreg alatti kőzetáramlás és az azt borító jégtömeg változásai között.
A műholdak műszerei azonban nem tudták megkülönböztetni a jég és a földkéreg alatti kőzetek tömegét – mutattak rá a kutatók. A matematikai modellezéskor e két paramétert pontosan figyelembe kellett venni.
A megújult nagyenyedi Bethlen Gábor Kollégium avatása utáni napon került sor a Kárpát-medencei reformátusok iskolák közös tanévnyitójára. A nagyenyedi vártemplomban tartott istentiszteleten Szegedi László egyházkerületi missziói előadó hirdette az igét a harminchat református tanintézményből érkezett diáknak, valamint a nagy számban résztvevő helybéli gyülekezetnek.
Hosszú zászlósor állította meg Nagyenyed központjában a forgalmat néhány percre szeptember 18-án, vasárnap, amíg a nagyenyedi kollégiumból a Kárpát-medencei református iskolák képviselői átvonultak a vártemplomba. Gudor Botond nagyenyedi esperes liturgiai szolgálata után Szegedi László erdélyi generális direktor hirdette az igét a gyülekezetnek az 1Móz 6,9-22 alapján. Az özönvíz előtti bárka építés történetéből hét fontos tanulságot vont le. Az első, hogy Isten egy személyes valóság, hiszen csak azzal lehet járni, csak azt tegezzük, becézzük, aki személyes, élő valóság. Továbbá észre kell venni, hogy Noé vállalta a másságot. Mindenki másképpen gondolkodott, mindezek ellenére ő külön úton járt. A kollégisták ma Noé-csoportokként kisebbségben vannak. Vajon mind vállaljuk az Isten kisebbségéhez való tartozást? A történetből azt is megtanulhatjuk, hogy a hívő ember nem hivalkodik. Noé azt tette, amit Isten parancsolt neki. Az Istennel járó ember kincseket ment, Noé az élet teljességét mentette meg. Istennel ugyanakkor nem szenvedünk bezártságban, Noé tudott a bárkába bezárva is szabad lenni. Ma GPS nélkül alig merünk elindulni bárhova is, a bárkának azonban nem volt kormányosa. Isten vezette és tartotta az irányt. Noétól kitartást is tanulhatunk, addig kell a kijelölt úton mennünk, amíg Isten megszabja. Isten mindig tudja, hogy mikor, meddig kell menni. Noé első dolga pedig az volt, hogy amikor elhagyta a bárkát, oltárt épített, hálát adott Istennek, és nem a külsőségek határozták meg a hálaadását.
Igehirdetés után a köszöntő beszédek során Brendus Réka a magyar Miniszterelnökség Nemzetpolitikai Államtitkárság főosztályvezető-helyettese, az iskola valamikori diákja személyes emlékei alapján elmondta, hogy a Bethlen Gábor kollégium a dél-erdélyi magyarság legfontosabb intézménye, ahova mindig jó visszatérni. Ahogy az iskola bennük nyomott hagyott, úgy hagytak ők is nyomot az iskola életében, és így kell a most felnövekvő nemzedéknek is nyomot hagynia majd.
Nagy Éva, a Tanügyminisztérium államtitkári kabinetigazgatója az értékek megőrzését, az összefogás fontosságát hangsúlyozta beszédében, a megőrzendő értékek közül az anyanyelvet emelte ki. Szerinte az anyanyelv és a hit összefonódik önazonosságunk tudatával.
Ábrám Tibor, a Magyarországi Református Egyház Zsinatának világi alelnöke a magyar református összetartozás jelszavát, a jól ismert igét idézte fel: Isten nemzetsége vagyunk. Köszöntőjében több, a református egyház életében fontos eseményre emlékezett, amelyek a testvéri közösségvállalást erősítették. Ez a közösségvállalás mutatkozik meg abban is, hogy a Kárpát-medencei Református Oktatási Alap adománygyűjtésének köszönhetően minden kilencedik osztályt kezdő diák Bibliát kapott ajándékba az iskolai évkezdéskor. Ábrám Tibor utalt a reformáció emlékév jubileumi honlapjára is, a reformáció.ma nem csak egy cím, hanem jelszó, kell nekünk reformáció pont ma, hogy az ünneplésünk ne merüljön ki az emlékezésben.
Az istentisztelet keretében adták át a Bethlen-díjat is, amelyet idén Popper Cserepes Zsófia, a Lórántffy Zsuzsanna Református Gimnázium nyugalmazott tanára, igazgatója kapott. A laudációban kiemelték: a díjazott hitvallása, hogy Isten minden gyermekben értéket teremtett.
Szöveg és fotó: Kiss Gábor