Croatie : la percée inédite des Verts aux élections européennes
Élections européennes en Croatie : les Verts disent « non » à l'or noir
Croatie : environnement, bradage des ressources publiques et démocratie
A húsvéti idő végén a Szentlélek eljövetelét ünnepeljük május 24-én, pünkösdvasárnap. Az egyház megszületésére és a Krisztustól kapott missziós küldetésre emlékezve a püspökök – szerte a világon – kiszolgáltatják a bérmálás szentségét, amely által a Szentlélek ma is eltölti a hívőket.
A Szentlélek kiáradásának történetét az Apostolok cselekedetei rögzíti. A leírás szerint miután a Szentlélek eltöltötte őket, az apostolok mindenkinek a saját nyelvén hirdették az evangéliumot. Isten a nyelvek csodájával mutatja meg azt az egységet, amely a közös hit megvallásával kapcsolja össze a különböző nyelven beszélő embereket. Ezáltal született meg az első pünkösdkor az Egyház, amely egy, szent, katolikus és apostoli. A közös hitből fakadó hivatásról így fogalmaz Ferenc pápa: „Törekedjetek a megújulás egységére, mert az egység a Szentlélektől ered, és a Szentháromság egységéből születik. Törekedjetek az egységre!”
Pünkösd ünnepén három fontos eseményre emlékezünk: ekkor jött el a Szentlélek mint Krisztus megváltó tettének gyümölcse és beteljesítője; ekkor „jött világra” az Egyház, valamint az egész világra kiterjedő missziós munka is ekkor vette kezdetét.
A polgármesteri hivatal engedélyezte a Ne vágj ki minden fát csoport erre vonatkozó kérelmét. A megmozdulásra holnap este 6 órától kerül sor, a Vársétányon, a Rákóczi-szobor előtt. A Ne vágj ki minden fát civil mozgalom eredetileg múlt szombatra tervezett volna tüntetést, ehhez azonban túl későn kért engedélyt az önkormányzattól, amely emiatt elutasította kérelmét. A civilek azért vonulnak utcára, mert múlt héten a Vársétányon engedély nélkül vágtak ki egy fát, másik kettőt pedig előkészítettek kivágásra.
A búcsú jelmondata, az „Oltalmad alá futunk”. A pünkösdi ünnepségsorozat tegnap kezdődött és hétfőn ér véget. A Hármashalom oltárnál ma délután fél 1-kor kezdődik az ünnepi szentmise. A búcsú szónoka Jakubinyi György érsek, aki a jubileumi Mária-év alkalmából a szentmise végén pápai áldásban részesíti a híveket. A szentmisét a Duna Televízió élőben közvetíti. A zarándokokat a pünkösdi ünnepi program mellett számos kulturális rendezvény várja.
„Mi sosem gondolkodtunk abban, hogy ki kellene aknázni, le kellene húzni több rend bőrt erről az egyházi, vallási ünnepről. Nem ebben vagyunk érdekeltek, és mis segíteni szeretnénk, hogy ez zavartalanul működjön. Tény az, hogy megmutatkozási lehetőség Székelyföld, Csíkország, Csíkszereda színe-javának. Tény, hogy ilyenkor lehetőség kínálkozik arra, hogy programszolgáltatók, kulturális intézmények megmutassák magukat a város vendégeinek, a csíkszeredaiak vendégeinek, és élnek is ezzel a lehetőséggel. Ez civilizáltan illik abba, hogy ezen a hétvégén, de már csütörtöktől kezdődően számos programkínálat van. A múzeum erre az időszakra nyilván időzít egy aktuális és gazdag kínálatot, de nem tolakszik, mert akkor visszájára sül el a dolog, és így vannak ezzel a vendégfogadók, a környékbeliek. A Role együttes koncertje már igencsak hagyományos, mindig telt házas, idén Berecz András is a vendégük lesz, de a Hargita Nemzeti Székely Népi Együttes is szombat este bemutatja ismét a legújabb előadását, a Magyaroké címűt. A Csíki Játékszín a Mária főhadnaggyal áll vasárnap este azok rendelkezésére, akiknek ez éppen jól jön. Hétfő szabadnap, biztos, hogy telt ház lesz.”
A csíkszeredai kulturális programokról Antal Attila alpolgármester számolt be. Tavaly több mint 150 ezer zarándok vett részt a búcsún. Idén is hasonló számú résztvevőre számítanak. Ma a város lakosságának mintegy tízszerese fordul meg Csíkszeredában, ezért a nyeregbe vezető utakon útlezárás van érvényben, a közterületek a zarándokok gyalogos forgalmának vannak fenntartva. Éjfélig behajtási tilalom van a Nagyrét, Taploca, Márton Áron utcákban, a Szék útján, a Kájoni János utcában, a Pálfalva felé vezető úton, valamint a Nagymező utcában.
Bokor Sándor polgármester a Székelyhon megkeresésére elmondta, legkésőbb július 15-én, de vélhetőleg már július elsején megnyitja kapuit. Előbb élményfürdőként működne, jövőtől pedig gyógyászati kezelésekkel is kiegészülne a központ. Amennyiben jól haladnak a még elvégzendő munkálatokkal, a nyár közepétől a turisták használhatják a sós termálvízzel, valamint édesvízzel töltött medencéket, a gyerekekre pedig csúszdával ellátott kisebb medence vár. Emellett két pezsgőfürdő-medence, két szauna és két gőzfürdő is áll majd a látogatók rendelkezésére. A jelenlegi élményfürdő-gyógykezelő központ építését 2009-ben kezdték el, a kialakításához szükséges 3,3 millió euró mintegy 90 százalékát a turisztikai minisztériumtól kapták, a maradék 10 százalékot pedig a parajdi önkormányzat biztosította. A parajdi sós vizű strandot jó idő esetén jövő pénteken nyitják meg, amennyiben esős időjárás lesz a következő hétvégén, a strand június elsejétől, hétfőtől lesz látogatható. A belépő ára változatlan marad, gyerekeknek 15 lejbe, felnőtteknek pedig 25 lejbe kerül az egész napos jegy. Délután négy órát követően kedvezményesen lehet jegyet váltani.
A Mashable online kiadvány nem sorol fel érveket, csupán annyit jegyez meg, hogy a 60 mérföldes út Románia két legmagasabb csúcsát köti össze, számol be a Transindex. Listájukon több indiai, illetve egy olyan alaszkai út is helyet kapott, amely 600 km-es, és csupán három falut érint.
Magyar állami támogatásból idén hatmillió forint áll a megye rendelkezésére, ebből 9 kaput tudnak felújítani. A javításra szoruló kapuk állapotfelmérését tegnap kezdték Felcsíkon. Tavaly sikeresen felújítottak öt neves székely kaput, ugyancsak a Bethlen Gábor Alapkezelő Nonprofit Zrt. támogatásával.
A szlovákiai Kenyhecben pénteken ünnepélyes keretek között lerakták annak az új Hernád-hídnak az alapkövét, amely a települést összeköti a határ másik oldalán lévő Abaújvárral.
A híd, amely új, magyar-szlovák határátkelőként szolgál majd, a tervek szerint idén októberre készül el. A Hernád-hidat, az Európai Unió (EU) anyagi támogatásával, Magyarország és Szlovákia történelmének legnagyobb közös fejlesztési programjának keretében építik. A program – amelynek megvalósításáról tavaly márciusban írtak alá megállapodást Orbán Viktor és Robert Fico kormányfők – 11 új út, 7 híd és 2 új kompkapcsolat létrehozása által 2020-ra megduplázza a két ország közötti átkelési lehetőségek számát.
A vasbeton szerkezetű híd, amely a projekt dokumentációja szerint 72 méter hosszú lesz, a második világháború során megsemmisült eredeti fahidat helyettesíti majd, és így több mint hét évtized után ismét közvetlen kapcsolatot létesít a két település között. A kétirányú gépkocsi-, kerékpár- és gyalogosforgalom lebonyolítására tervezett hídhoz mindkét oldalon új bekötőutak is készülnek.
“Eddig, ha át akartunk jutni a folyó túloldalára, a legközelebbi hídon át több mint 22 kilométert kellett megtennünk, holott a két település között csak négy és fél kilométeres a távolság” – emlékeztetett az ünnepélyes átadón Sivák Tamás, Abaújvár polgármestere. Hozzátette: a közvetlen közúti kapcsolat létrehozása egyéb pozitív hozadékai mellett jelentős eséllyel elősegíti majd az idegenforgalom fejlődését is.
Konkoly József, a szlovákiai Kenyhec polgármestere méltatta, hogy az infrastrukturális fejlesztés ismét összekapcsolja az egy régióba tartozó községeket. “Korábban évtizedekig volt itt híd, az, hogy ismét lesz, az jó körülményeket teremt a két település és a határ menti térségek együttműködéséhez” – mondta Konkoly, utalva a kenyheci ipari park közelségére és az abból adódó lehetőségekre.
A Kenyhec és Abaújvár közti híd, valamint az új bekötőutak együttes építési költségei a tervek szerint 4,2 millió eurót tesznek majd ki. Ennek az összegnek a 85 százalékát az EU regionális fejlesztési alapjából (ERDF) finanszírozzák, a beruházás költségeinek 10 százalékát fele-fele arányban a két ország, 5 százalékát pedig a két település állja.
Németországban a kisebb szakszervezetek befolyását korlátozó törvényt fogadott el pénteken a törvényhozás alsóháza (Bundestag). A vitatott jogszabályt a kormányoldal számos képviselője elutasította, és több szakszervezet közölte, hogy az alkotmánybírósághoz fordul miatta.
A júliusban hatályba lévő törvény alapján ugyan valamennyi szakszervezet tárgyalhat a munkáltatóval a bérekről, munkakörülményekről, kollektív szerződésről, de mindig az a megállapodás érvényes, amelyet a legtöbb dolgozót képviselő szakszervezet kötött a munkaadóval.
Az új szabály következtében előfordulhat, hogy munkaügyi bíróságok törvénytelennek minősítenek kisebb szakszervezetek által indított sztrájkokat, hivatkozva arra, hogy az érdekképviseleteknek nincs lehetőségük a követeléseik érvényesítésére, a vonatkozó jogszabályok pedig úgy rendelkeznek, hogy sztrájkolni csak olyan célokért lehet, amelyek elérése nem tűnik lehetetlennek.
Mindez korlátozza a kisebb szakszervezetek befolyását, amit az érintettek sérelmeznek. Több szakszervezet már a pénteki szavazás előtt közölte, hogy az alkotmánybírósághoz fordul.
A jogszabály támogatottsága a nagykoalíció – konzervatív CDU/CSU pártszövetség és a szociáldemokrata párt (SPD) – frakcióiban sem volt egyöntetű, többen tartózkodtak vagy az SPD-s vezetésű munkaügyi minisztérium előterjesztése ellen szavaztak.
A törvény bírálói szerint a kormány megfosztja a kisebb szakszervezeteket a sztrájk jogától. A törvény támogatói szerint az új szabály visszaállítja a szakszervezetek közötti együttműködés és a munkáltatóval való megállapodás elvére felépített 2010 előtti rendet, amely 60 éven keresztül jól működött.
Németországban 2010-ig az egy vállalat-egy kollektív szerződés szabály érvényesült, és a munkavállalói érdekképviseleti rendszer hatalmas, egész ágazatokat lefedő szakszervezeti szövetségeken alapult. Szakértők szerint a nagy szakszervezetek fölénye jelentősen hozzájárult ahhoz, hogy nemzetközi összevetésben kevés sztrájk volt, és a bérek emelkedése nem haladta meg a termelékenység növekedését, aminek révén Németország leküzdötte a kilencvenes évek végére, kétezres évek elejére kialakult válságot, amelyben a munkanélküliek száma 5 millió fölé emelkedett.
A munkanélküliek száma időközben 3 millió alá süllyedt, az alkotmánybíróság pedig egy 2010-es döntésével kimondta, hogy egy-egy vállalatnál több bérmegállapodás, kollektív szerződés is érvényben lehet. Az utóbbi években így számos sztrájkot szerveztek az adott társaságnál a legkisebbek közé tartozó, ám igen fontos, “elit” munkavállalókat képviselő szakszervezetek, hogy előnyösebb munkafeltételeket, magasabb béreket harcoljanak ki tagjaiknak. A légitársaságok pilótáinak szakszervezete (VC) például tavaly április óta 12 sztrájkot szervezett, amelyek miatt csaknem teljes egészében leállt a Lufthansa, holott a pilóták az alkalmazottak alig 4 százalékát teszik ki.
Az utóbbi hónapokban a nagyjából 200 ezer főt foglalkoztató Deutsche Bahn (DB) vasúttársaság mozdonyvezetőinek szakszervezete, a foglalkoztatottak nagyjából 1 százalékát kitevő mozdonyvezetőket és több mint 10 ezer további DB-s dolgozót, összesen nagyjából 20 ezer munkavállalót képviselő GDL sztrájkjai keltettek nagy feltűnést, és bosszúságot ingázók és utazók millióinak.
A GDL tavaly szeptember óta 9 sztrájkot szervezett, és azzal vádolta meg a DB-t, hogy azért halogatja az érdemi egyeztetést, mert kivárásra játszik, megpróbálja az új törvény életbe lépéséig elhúzni a bértárgyalást. Az új jogszabály számos bírálója hasonlóan vélekedik, és sokan “lex GDL” néven emlegetik a Bundestagban pénteken megszavazott törvényt.
Egy újabb, raklapra szerelt és az Alenia Aermacchi C-27J teherterébe szerelhető fegyverrendszert mutatott be az Oto Melara az IDEF 2015-ön Isztambulban. Az igen elterjedt és már számos repülőeszközön alkalmazott M61A1 Vulcan 20 milliméteres Gatling rendszerű gépágyú, illetve kisegítő és Selex ES Janus célzó rendszere, na és az irányzó munkaállomása került felszerelésre egy 15 perc alatt a Spartan belterébe rögzíthető palettára. A gép bal oldali hátsó ajtajának helyén elhelyezkedő gépágyú a rakterébe visszahúzható, ha éppen nincs szükség a tűzcsapásaira. A 750 lőszeres kapacitással rendelkező, és a szénszálas anyagoknak köszönhetően 1550 kilogrammos rendszert a cég szerint a következő évtől kezdik majd el gyártani és az első átadására 2017-ben kerülhet sor. A negyed óra alatti be- és kiszerelhetőség akkor igazán szembeötlő, ha megjegyezzük, hogy a kezdetek kezdetén még négy óra kellett ahhoz, hogy a szállító változatból harci változattá tudják átalakítani a gépet a raklapra szerelt ATK GAU-23 Bushmaster 30 mm-es gépágyú beépítésével. Ezt az időt egy órára sikerült leredukálni az eddig próbák során.
Ázsiában próbál meg további megrendeléseket bezsebelni az AgustaWestland. A cég itt az AW101 aknák elleni harcra specializált MCH-101 változatát próbálja meg kelendőbbé tenni. Az eddigi kilenc Japán aknavadász mellé még további hat beszerzését szeretnék tető alá hozni Tokióval, valamint ugyanezen variánsra próbálják meg felhívni Tajvan és Dél-Korea figyelmét is. Szingapúrban is megpróbálnak érvényesülni, ott az AS332 Super Puma helikopterek pótlására szeretnék révbe juttatni jókora forgószárnyasukat, de erre jelenleg vajmi kevés az esély, ugyanis a városállam vezetése a kisebb AW149-t preferálja.
Dániában viszont már döntöttek az új lövészpáncélos ügyében. Annyiban bűzlik az ügy, hogy a mostani trendnek nem éppen megfelelően egy könnyű, kerekes járművet kiáltottak ki győztesnek. A svájci MOWAG GmbH Piranha 5-se sikerrel lépte le a hernyótalpas vetélytársakat (Armadillo CV90 BAE Systems, GDELS ASCOD és az M113-as újabb modernizációjának tekinthető PMMC G5) a 100 darabos megrendelés célegyenesében, ugyanis a Nexter VBCI beszerzésére nem sok esély mutatkozott már az utóbbi időben. Dánia terveiben egyébként 450 lövészpáncélos rendszeresítése szerepel az M113-ok kivonásának köszönhetően. Ebből jelenleg 206 jármű jövője mondható biztosnak, már ha lehet hinni a helyi politikusoknak. A még hadrendben álló egy zászlóaljnyi M-109A3 önjáró tarack is cserére kerül, pótlásukról a Nexter, a Samsung Techwin és az izraeli Elbit Systems is gondoskodhat majd.
Az orosz haderő újrafelfegyverzése akár új életet is lehelhet a Mil Mi-14-es haditengerészeti helikopterekbe. A Mi-17-ek sokadik modernizált változatának megjelenése jó alapot adhatna a flotta számára kifejlesztett variáns korszerűsítéséhez, de akár a gyártás újraindításához is. Eme változat nukleáris fegyverzettel is képes volt a felszín alatti ragadozók levadászásra több mint 5 órás repülési ideje alatt.
Június elsejétől viszont megkezdődik az első BTR-MD Rakuska valamint BMD-4M deszant lövészpáncélosok gyártása Oroszországban. A csapatpróbákon a két járműből 10-10 vett részt és az itt szerzett kedvező tapasztalatok alapján döntöttek a sorozatgyártás elindítása mellett.
Az állami vizsgálatok ellenben csak ezen a nyáron kezdődnek majd el a Sosna rövid hatótávolságú légvédelmi rendszerrel. A Strela-10M utódja 12 rakétájával jelent veszélyt 10 kilométeren belül és 5000 méteres repülési magasság alatt a levegőben tartózkodó eszközökre.
Ezeken viszont éppen ebben az időben van jelen egy másik légvédelmi rendszer, mégpedig a Buk-M3. Az elődökhöz képest jelentősen továbbfejlesztett képességű Buk-M3 már 70 kilométeres távolságig képes célpontok megsemmisítésére, a hírek szerint 0,9999 találati aránnyal. A Buk-M3-al a próbák az év végéig befejeződnek és várhatólag a következő évben az elsők már hadrendbe is állhatnak.
Elképzelhető, hogy a hajtóművek szoftverhibája miatt zuhant le május 9-én az Airbus Military A400M Atlas MSN23-as teherszállító repülőgépe. A négy ember halálát és egy török megrendelésre épített gép pusztulását követelő tragédia a mostani hírek szerint azért következhetett be, mert a felszállás során a turbólégcsavaros hajtóművek felügyeletét ellátó programok egy rövidke időre egyszerre három hajtóműben is lecsökkentették a tüzelőtérbe befecskendezésre kerülő kerozin mennyiségét. Mire a hibát a rendszer önmagától korrigálta, addigra már késő volt. A gyártó az eddig átadott példányok hajtóművezérlő szoftvereinek felülvizsgálatát rendelte el a kockázatok minimalizálása céljából a típust már használó légierőknek. Az A400M-ből Franciaország hatot, Nagy-Britannia és Törökország kettő-kettő, míg Németország és Malajzia egy-egy példányt vett át.
Újabb tetemes fegyverbeszerzést fog megvalósítani Izrael. A zsidó állam 1,89 milliárd dollár értékben vásárol washingtoni jóváhagyással 3000 AGM-114K/R Hellfire földi és 250 AIM-120C légi célok elleni rakétát, 14500 darab KMU-556C/B JDAM irányítókészletet, 3500 Mk-82-es, 4500 Mk-83-es, 50 BLU-113-as és 4100 GBU-39-es bombát.
Egyre több információ lát napvilágot arról, hogy hamarosan bejelentésre kerülhet a második Super Hornet export. Aki követi a híreket nem lepődik meg azon, hogy Kuvait lehet a megrendelő, ahol 3 milliárd dollárért 28 Boeing F/A-18E/F-re kerülhet fel a kis állam felségjelzése. A típus gyártása jelenleg 2017 végéig biztosított, de várható egy tucatnyi amerikai megrendelés befutása is. Ezeknek köszönhetően a St. Louis-i gyártósor 2019 utánig nem maradhat munka nélkül.
Indiában újra alacsony szintre zuhant a helyi fejlesztésű Arjun MK I-es harckocsik hadrafoghatósága. A 124 páncélost akárcsak pár évvel ezelőtt ismét a kevés cserealkatrész döntötte le lánctalpáról. A helyzet megváltoztatásra már április végén felállítottak egy bizottságot.
Dél-Koreában vízre került a hatodik Type 214-es tengeralattjáró is. A Daewoo Shipbuilding és Marine Engineering a helyi jelzéssel KSS-2-es típusból május 7-én bocsátott vízre a YU-GWAN-SUN (078) nevet viselő egységet, mely várhatólag 2016 novemberében fog hadrendbe állni.
Japánból is felszín alatti hírek érkeztek, ugyanis a szigetország tengeralattjárói számára 48 RGM-84L Harpoon Block II-es hajók elleni robotrepülőgép kerül megvásárlásra 199 millió dollár értékben.
Megkezdte típusátképzését az első női F-35 Lightning II repülőgép-vezető. Christine Mau alezredes május 5-én fejezte be első gyakorló repülését az ötödik generációs vadászgéppel. A korábban egy F-15E Strike Eagle vadászbombázót irányító pilótanő, akárcsak férfi társai, elismeréssel szólt az új típus repülési képességeiről, számára a legnagyobb kihívást az egyfős személyzet jelentette, mivel a Strike Eagle-ben ketten repültek, így a feladatok elosztását már teljesen megszokta.
A USS WASP partraszállást támogató helikopterhordozón viszont van társ bőven, hiszen egyszerre hat F-35B érkezett meg a fedélzetre május 18-án, a típus utolsó fedélzeti tesztjeinek végrehajtására. A tengerészgyalogság a rövid fel- és függőleges leszállásra képes gépeinek két héten át tartó tesztje bizonyos szemszögből nem lesz teljes értékű, hiszen az ALIS nevű önálló logisztikai információs rendszer még nem működik kielégítően, ennek hiányosságai decemberre orvosolják majd.
Ha már F-35B és logisztika, meg kell említeni azt is, hogy a hajófedélzetre történő szállítási feladatokban a Bell-Boeing MV-22B Osprey lesz az igásló, hiszen a nagyméretű nehéz alkatrészek szállítására csak ez képes jelenleg. Ez leginkább az Pratt & Whitney F135-öss hajtómű esetében lesz igaz, ugyanis ezt öt részre bontva, a raktérben elhelyezve tervezik a partraszállást támogató helikopterhordozók fedélzetére eljuttatni. Az ALIS egy másik hiányossága, hogy még nem képes az F135-el foglalkozni, de az év végére felügyelete már erre is ki fog terjedni.
Bár a tengerészgyalogság feltett szándéka, hogy tankergépként is bevethetővé tegye az MV-22 Osprey tiltrotoros gépeit, a flottát jelenleg még nem foglalkoztatja ennek a szerepnek az átruházása az F/A-18E/F Super Hornet-ekről. A haditengerészetnél jelenleg a szállítási feladatok minél előbbi átvétele, és így a Northrop Grumman C-2A Greyhoud nyugdíjazása szerepel a fő célkitűzések között. Azonban idővel kénytelenek lesznek erre a feladatra is alkalmassá tenni a billenőrotoros gépeiket, hiszen a Hornet-ek repült ideje rohamosan fogy és ebben bizony igen jelentős, akár 20 százalékos arányban szerepelnek a tankerként levegőben töltöttek.
NETARZENÁL GALÉRIA
Lockheed Martin F-16CJ Fighting Falcon: 1., 2.
Handley Page HP-80 Victor K.2.
Eurofighter EF-2000 Typhoon FGR.4: 1., 2.
General Dynamics F-111C Aardvark.
Csay Renáta pénteken fölényesen megnyerte a női kajakosok számát a maratoni országos bajnokságon, és a válogatási elvek szerint ezzel már biztos világ- és Európa-bajnoki indulónak vallhatja magát.
Kiemeltként a kenus Kövér Márton is a vb-indulás kapujába került győzelmével, ám neki még Eb-dobogóra kell jutnia ahhoz, hogy megszerezze helyét a vb-csapatban.
A magyar szövetség tájékoztatása szerint pénteken a 15-szörös világbajnok Csay a második körben lépett el a mezőnytől, és sem a második helyen záró Kiszli Vanda, sem a harmadik Braun Boróka nem tudta vele tartani a lépést. A válogatás során kiemeltnek számító győri Csay ezzel a győzelemmel biztosította helyét a szeptemberi győri maratoni vb-n, valamint a nyári Eb-n is.
Kövérrel az U23-as korú Balla Levente tudta tartani a tempót egészen a negyedik körig, az elmúlt idényt sérülés miatt kihagyó Györe Attila a harmadik helyet szerezte meg.
A legnagyobb csatát a férfi kajakosok vívták. A második körben ellépett egy négytagú boly, Solti László, Boros Adrián, Petró Ádám és Havas Balázs felváltva vezetett, majd az utolsó futószakaszon meglógott Solti és Boros, akik óriási csatát vívtak az aranyéremért, és végül előbbi győzött.
Győrben a maratoni pályán most mutatkozott be a női kenu, az élen a Graboplast két büszkesége, Lakatos Zsanett és Takács Kincső csatázott az aranyért. Lakatos az utolsó futószakasz előtt robbantott, és magabiztosan nyerte meg a viadalt.
Szombaton a páros számokat rendezik meg.