Ezen a héten kerül először ipari mennyiségben Covid-19 elleni vakcina az orosz kórházakba – jelentette be Mihail Murasko egészségügyi miniszter az új koronavírusos fertőzés elleni harc koordinációs tanácsának hétfői elnökségi videókonferenciáján.
Murasko elmondta, hogy a Generium gyógyszergyár gyártótelepeiről megkezdte a Szputnyik V vakcina szállítását az egészségügyi intézményekbe.
“Ezek az első szállítmányok, amelyek száma gyakorlatilag napról napra növekszik” – hangoztatta a miniszter.
Murasko szerint az új koronavírusos betegek ápolására alkalmas 260 ezer kórházi ágy 82 százaléka foglalt Oroszországban. Beszámolója szerint a szövetségi egészségügyi központok és az egészségügyi tárca tíz régióba küldött kisegítő erőket a védekezéshez.
Anna Popova tisztifőorvos, az orosz fogyasztóvédelmi felügyelet vezetője sürgette, hogy egy sor régióban – Magadan, Arhangelszk, Uljanovszk, Szahalin, Kosztroma, Irkutszk és Penza megyében, a Karacsáj-Cserkesz Köztársaságban, Komiföldön, Hakaszföldön, Ingusföldön és a Bajkálontúli területen -, ahol az országos átlagnál gyorsabban terjed a járvány, vezessenek be pótlólagos korlátozásokat. Rámutatott, hogy ezeken a helyeken nem tiltották be a szórakoztató, látványos rendezvényeket, és nem korlátozták a 65 évnél idősebbek és a krónikus betegek mozgását.
Moszkvában sajtóértesülések szerint a polgármesteri hivatal fontolóra vette az éjszakai szórakozóhelyek bezárását és a klubkoncertek felfüggesztését. Moszkva megyében a tervek szerint a fővároshoz hasonlóan felfüggesztik a 65 évnél idősebbeknek utazási kedvezményt biztosító szociális kártyát. Szentpéterváron hétfőtől az üzemi étkezdék kivételével bezártak a büféudvarok, és tilos zárt helyen tömegrendezvényt tartani.
Az állami szolgáltatások honlapján egy olyan szolgáltatás indult, amely révén segítséget nyújtanak az egészségügyi dolgozóknak, ha problémák lépnek fel a gyógyszer- és védőeszköz-ellátásban.
Dmitrij Peszkov, a Kreml szóvivője a járványhelyzetet “aggasztónak” nevezte, de, mint mondta, egyelőre irányított helyi intézkedéseket vezetnek be a leginkább túlterhelt régiók megsegítésére. Rámutatott, hogy a védekezésben nem minden ország választja a totális karantént, mert “soknak közülük megvan a kellő potenciálja ahhoz, hogy elkerülje a gazdaság teljes leállását”.
Hétfőre újabb rekordot döntve, egy nap alatt csaknem 22 ezer új koronavírus-fertőzöttet azonosítottak Oroszországban, ezzel számuk 1 796 132-re emelkedett. Oroszország az ötödik helyen áll a világon a kimutatott új koronavírus-fertőzöttek számát tekintve, az Egyesült Államok (10 millió), India (8,5 millió), Brazília (5,7 millió) és az őt most megelőző Franciaország (1,8 millió) mögött.
Forrás: mti.hu
The post Orosz miniszter: a héten kerül először ipari mennyiségben vakcina az orosz kórházakba appeared first on Kárpátalja.ma.
Ukrajna Nemzeti Bankjának előrejelzése szerint november 10-én, kedden az ukrán valuta 3 kopijkával erősödni fog a dollárral szemben – közölte az UNAIN hírügynökség.
A hrivnya euróval szembeni árfolyama 33,39 UAH/ 1 euróra erősödött.
A nemzeti bank szerint holnap a következőképpen alakulnak a devizaárfolyamok:
1 USD – 28,11
1 EUR – 33,39
Kárpátalja.ma
The post Gyengül a dollár és az euró Ukrajnában appeared first on Kárpátalja.ma.
Az emlősök, madarak és hüllők világszerte természetes élőhelyük átlagosan 18 százalékát veszítették el eddig a földhasználat változása és a klímaváltozás miatt. A legrosszabb esetben a veszteség mértéke a következő 80 évben 23 százalékra emelkedhet.
Nature Communications című tudományos lapban hétfőn megjelent tanulmány 1700-tól napjainkig elemzi 16 919 faj geográfiai helyzetét. Az adatok segítségével jövőre vonatkozó becsléseket végeztek 2100-ig 16 különböző éghajlati és gazdasági-ökonómiai forgatókönyv alapján – írja a PhysOrg.com.
A fajok kihalással szembeni sebezhetőségének mértékét jelentősen befolyásolja annak a földrajzi területnek a nagysága, melyen élnek. A fajvédelem hatékony stratégiáinak kidolgozásához szükség van annak megértésére, hogyan változott a múltban a fölrajzi elterjedés mértéke, és hogyan fog változni a különböző alternatív forgatókönyvek megvalósulása esetén.
“Szinte minden ismert madár, emlős és hüllő élőhelye csökkenőben van, főként az emberek földhasználata miatt, a mezőgazdasági és városi területek növekedése miatt” – mondta Robert Beyer, a Cambridge-i Egyetem kutatója, a jelentés vezető szerzője.
Egyes fajokat súlyosabban érintenek a változások, mint másokat. A fajok 16 százaléka elveszítette természetes élőhelyeinek több mint felét, a veszteség az évszázad végére elérheti a 26 százalékot is.
Főleg a trópusi területeken csökken a fajok földrajzi elterjedtsége. Mintegy 50 évvel ezelőtt a legtöbb mezőgazdasági fejlődés Európában és Észak-Amerikában zajlott. Azóta a trópusokon változtattak nagy kiterjedésű területeket mezőgazdasági területté: Délkelet-Ázsiában az olajpálma-ültetvények miatt irtották ki az esőerdőket, Dél-Amerikában a legelők kialakítása érdekében.
Ahogy az emberi tevékenység egyre mélyebbre hatol a trópusokon, aránytalanul megnövekszik a fajokra nehezedő nyomás, mivel ezeken a területeken nagyobb a faji sokszínűség, és mivel ezeknek a fajoknak eleve kisebb a természetes elterjedtsége.
“A trópusok biodiverzitási hotspotok, rengeteg kis területen élő fajjal. Ha egy hektárnyi trópusi erdőt mezőgazdasági területté alakítanak, sok faj nagyobb arányban veszíti el élőhelyét, mint mondjuk Európában” – mondta Beyer.
Az eredmények szerint a klímaváltozás egyre nagyobb hatással van a fajoknak otthont adó földrajzi területekre. Az emelkedő hőmérsékletek, a csapadék rendszerességében bekövetkező változások jelentősen megváltoztathatják az élőhelyeket. Más tanulmányok előrejelzései szerint az Amazon nagy területei dús lombkoronájú esőerdőből szavannaszerű tájjá változhatnak a következő 100 évben.
“Az Amazonas vidékén élő fajok hozzászoktak ahhoz, hogy trópusi esőerdőben élnek. Ha a klímaváltozás miatt megváltozik ez az ökoszisztéma, sok faj nem lesz képes túlélni, vagy legalábbis a megmaradó esőerdőkben kisebb területekre kényszerül” – mondta Beyer.
“Az, hogy az élőhelyek veszteségét eredményező vezető trend visszafordul, folytatódik vagy felgyorsul, a szén-dioxid-kibocsátás jövőbeli mértékén és a következő évek és évtizedek társadalmi döntésein múlik” – hangsúlyozta a kutatást vezető Andrea Manica, a Cambridge-i Egyetem szakértője.
Forrás: mti.hu
The post Akár negyedével is csökkenhet a fajok élőhelye 2100-ra appeared first on Kárpátalja.ma.
Az Európai Parlament Külügyi szakbizottsága ma szavazott az Európai Unió és Ukrajna közötti társulási megállapodás végrehajtásáról szóló jelentésről – tette közzé Facebook-bejegyzésében Bocskor Andrea európai parlamenti képviselő november 9-én.
“Gál Kinga képviselőtársammal számos a kárpátaljai magyar közösség jogait érintő módosítót nyújtottunk be a jelentéshez, mely alapszövege igen kiegyensúlyozatlan volt. A kompromisszumos szöveg kialakítása során azonban a jelentéstevő és a frakciók halvány utalásokat építettek csupán be a nemzeti kisebbségeket érő jogkorlátozó intézkedésekről, diszkriminációról, enyhítve a szigorúbb hangnemet megütő módosító javaslatainkat” – fejtette ki a képviselő.
Majd hozzátette: ‘Ha egy ország az Európai Unióval való integrációra törekszik, akkor mi, európai parlamenti képviselők elvi alapon kell, hogy vizsgáljuk az adott ország milyen módon hajtja végre a társulási egyezmény és egyéb nemzetközi kötelezettségvállalásait. Ukrajnában számos olyan probléma van, amely a demokratizálódás útjában áll, többek között az alapvető emberi jogok és szabadság megsértése, a kisebbségi jogok folyamatos szűkítése, ukránosítás az élet minden területén. Ukrajna számos reformot hajtott végre, ami pozitív és támogatandó, de továbbra sem teremt egyenlő jogokat és feltételeket a területén élő őshonos nemzeti kisebbségek részére”.
A képviselő szerint fontos lenne, hogy:
a nemzeti kisebbségek számára az ENSZ és az Európa Tanács egyezményeiben és a kapcsolódó jegyzőkönyvekben rögzített, és már alkalmazott jogok tiszteletben tartását, a nemzeti kisebbségekhez tartozó személyek hátrányos megkülönböztetésének tilalmát, a nemzeti kisebbségekhez tartozó személyek képviselőivel folytatott érdemi párbeszéd alapján
az ukrán nyelvtörvény kapcsán Ukrajna mihamarabb hajtsa végre a Velencei Bizottság ajánlásait
haladéktalanul készítsék elő és fogadják el a Kisebbségi törvényt, ami garantálja az ország nemzeti, etnikai és nyelvi kisebbségeinek, valamint őslakos népeinek alapvető és nyelvi jogait
a Kisebbségi törvény kidolgozása a nemzeti kisebbségek és az őslakosok képviselőivel folytatott valódi konzultációk révén valósuljon meg
az ukrán kormány halassza el az ukrán nyelv kizárólagosságát előíró már hatályban lévő törvény rendelkezéseinek alkalmazását a kisebbségekről szóló törvény elfogadásáig, összhangban a Velencei Bizottság ajánlás.
Bocskor Andrea bejegyzése végén kiemelte, hogy mivel ezek a fontos pontok nem kerültek bele a jelentésbe, ezért úgy döntött, hogy tartózkodik a jelentés szövegének elfogadása során és tovább küzd azért, hogy a plenáris szavazásra kerülő szöveg még több kisebbségvédelmi passzust tartalmazzon.
The post Bocskor Andrea: Ukrajnában számos olyan probléma van, amely a demokratizálódás útjában áll appeared first on Kárpátalja.ma.
A Kárpátalja anno rovatban sok évvel ezelőtt már bemutattunk egy betyárt, Mikola Suhajt, aki Máramaros vármegyében, Kolcsava környékén garázdálkodott. Ezúttal egy kortársával ismerkedhetünk meg, aki Suhajhoz hasonló módon „kereste a kenyerét”.
A Határszéli Újság 1912. január 22-i számában írta meg Fenczik Jenő azt a történetet, mely a görögkatolikus pap nagyapjával esett meg gyermekkorában. Az elbeszélés főszereplője egy Szucha nevű betyár, aki hónapokig rettegésben tartotta Ugocsa vármegye lakóit.
„Ez eset, melyet itt leírok, megboldogult nagyatyám házánál történt, ki ezen kényes időben Ugocsa egyik félreeső kis falujában lelkészkedett. Életének pár tizedét nem lehet nyugodt lefolyásúnak nevezni. Folyton rettegnie kellett, félnie az éj beálltával, mert ha kincses kamrával nem is rendelkezett, voltak szép lovai, s nagy gazdasága. Atyám ezen időben még kis gimnazista volt, de amit ő nem élt át, felnőttebb korában tudta meg, hogy milyen nehéz s szomorú napjai voltak nagyatyámnak.
Hires bandát állított össze egy Szucha nevű haramia s erős bandája kívüle még 12 markos legényből állott. Neve ismeretes volt mindenki előtt s tetteit egész mondák s mondaközök tartják fenn a nép száján. Merészsége mindenkit bámulatba ejtett. Állandó tartózkodási helyül a Szabba nevű erdőrengeteget választotta, s innen indult cinkostársaival rablóhadjáratokra, melyekről jövet a sok különféle s értékes zsákmány sosem hiányzott.
Ködös őszi est volt. Nagyapám, nagyanyámmal s gyermekeivel a tornácon beszélgetett. Pipája mellett ülve beszélt gyermekeinek a régi időkről, a 48-as háborúkról, stb. s a gyermekei az öreget újabb s újabb kérdésekkel halmozták el.
Kifogyva az érdekes thémákból, a napok szenzációján, a betöréseken s rablásokon folytatták eszmecseréjüket.
A múlt éjjel, – kezdi nagyatyám, – a szomszéd falunk korcsmárosát vakmerő módon rabolták ki. A korcsmárost feleségével legyilkolták, s mindenből kifosztva a házukat is felgyújtották. Mire a falu népe észrevette, a rablóknak hűlt helye volt, csak a véres nyomok voltak tanúi az ismeretlen haramiáknak.
E beszéd hallatára a gyermekek nagyanyámhoz húzódtak s dobogó szívvel néztek szemeibe. Ő pedig látva ezt, megtiltotta az öregnek, hogy a beszédet folytassa.
– Hagyjuk az ilyen tárgyat máskorra, hisz tudod, gyermekeink mennyire félnek!
Lassan beesteledett. A köd is sűrűbb lett, s az égbolt sötét fátyolát mindinkább összébb vonta.
Nagyapáék már a meleg szobában ültek. Gyermekeit nagyanyám megvacsoráltatta, anyai gondossággal lefektette s letakarva szerető, csókkal jó éjt kívánt. S a gyermekek elaludtak.
Az öregek pedig folytatták beszédjük elhagyott fonalát, minthogy most egyedül lévén, szabadabban tárgyalhattak.
– Szucha, kezdé nagyatyám, hires betyár, s oly ügyes és kiszámító. Tetteiben merész és fölötte gyors kezű. Évek óta dijak vannak kitűzve fejére, de őt eddig elfogni csak egyszer sikerült, s akkor is tudod, megszökött a börtönből.
– Őt az életben többször láttam, láttam mikor kezeit összekötözve, a börtönbe vitték, többször vadászat közben, sétán, de csak megjelent és eltűnt. Az egész csak pillanat műve volt. Továbbá emlékszel, említettem még tavaly midőn filiámból gyóntatásról jöttem haza, a kanyarnál, ahol a vízesés van, egy ember jelent meg. Megállítva szánkám felkérezkedett, hogy vigyem kis darabon, mert üldözik. Felült a kocsishoz, s szinte nézni sem volt jó rá. Fekete, tömött göndör haja, óriási széles vállaira omlott, melyet kiskarimáju vadászkalap takart le. Olykor olykor hátranézett, de árva szót nem szólt. Ilyenkor szemei, mely fölött dús fekete szemöldöke rajzolódott, valami különös fényben égtek. Majd a Szvínyizsa patak völgyében leszállt s megköszönve szívességem, eltűnt az erdő mélyében. Csak a kocsistól tudtam meg a valót, jólehet gyanítottam, hogy ez ember Szucha, a hires rabló volt. Ily alakú emberrel sokszor találkoztam azután, de anélkül, hogy köszönésnél többet szólt volna, tovább ment.
– Én látod úgy veszem észre, hogy ő nekem nagy tisztelőm s respectál.
–Jó-jó szólt a nagyanyám, ez mind lehetséges, de talán más áll a háta mögött.
– Tudod mit, édes öregem, szeretném Szuchát itt lakásomon látni, beszélni vele, s akkor mutatná meg, mi ő.
– Istenem! Hogy gondolhatsz ilyenre. Csak a jó Isten ettől óvjon minket.
De alig száll el nagyanyám ajkáról e szó, a tornácon lépések hallatszottak, s kopogtatás után ajtót nyitva, egy hatalmas ember lép a szobába. Koromfekete göndör haja vállaira omlott, dús szemöldöke rendetlenül feküdt szeme fölött, kezében kés, vadászkalap volt. Hozzá az arca halálsápadt. Egész külső megjelenése büszke, vad ridegséget árult el, vérben forgó szemeiből valami fájdalom érzete szikrázott. Kevés gondolkodás után illedelmes hangon szólalt meg:
– Jó estét kívánok!
S szegény nagy szüleim ereiben a vér meghűlt. Felismerték azt, akit annyira emlegettek!
Nagyatyám kissé szakadozottan, félve is, csaknem kényszerből megkérdi.
– Mi jót hozott?
– Jót semmit, de rosszat még annyit sem. Nem rabolni jöttem, de megtérni! Lelkiatyámat keresem, hogy kibékülhessek Istenemmel, kit oly sokszor megbántottam. Érzem a halálom órájának közelgését, s azért jöttem ide, hogy szörnyű vétkeimért megengeszteljem haragvó Istenemet. Valami sugalat, vagy valami más, de nem földről származó érzés hozott ide.
Először tessenek meghallgatni élettörténetem, hogy annak elmondásával is nyugodtabb legyek lelkemben.
Nevem, mellyel mint rabló éltem, Szucha, s a szalbai erdőség betyárainak feje voltam.
Ekkor széket kért magának, melyre inkább lezuhant, mint leült. Fájdalmas sóhajtás után ismét folytatta:
– Családi nevem Kutsák József, helybeli harangozó fia vagyok.
Nagyapáék a meglepetéstől szólni nem tudtak.
– Ezelőtt 26 évvel Amerikába mentem. De onnan hamar visszajöttem. Féltem szüléimhez beállítani, hogy elkergetnek házuktól, azért elhatároztam, hogy rabló leszek. Prelesz bandájába állottam be, de őt elfogták s lelőtték. Akkor én lettem Szucha névvel a rabló banda főnöke. A rablás óriási jövedelemmel járt, s az a sok pénz, melyet atyámnak küldtem, a rablott kincsekből származott. Soha senki nem tudta, hol vagyok, mert levelet sosem küldtem, csak azt sejlették, hogy Amerikában dolgozom. Sőt ezelőtt 2 évvel beszéltem atyámmal, s ő rám nem ismert. Szegény atyám láttára elfogultam, s elsírtam magam. Nem gyanította soha senki, hogy én itt vagyok, de most, amidőn Isten sújtó kezét látom magamon, most elárulok mindent. Oka a múlt éj rablására vezethető vissza. Itt megállott beszédében s vizet kért.
Majd nagyapám szólt hozzá kissé bátrabban.
– Beszéljen, beszéljen, mert sorsa nagyon szivemen fekszik, s mondjon el mindent.
– A zsákmányosztoskodás után 2 cinkostársam a kapott csekélység igazságtalan elosztása miatt összeveszett. Verekedés tört ki, s a végén az egyik a társát leszúrta. Erre én a gyilkost felakaszttattam, mire éjjel három barátja ezt tette velem…
Hangja elcsuklott sírni kezdett, majd jajgatni, s levetve kabátját megfordult a széken, háttal nagyszüleimnek, s óh Istenem, a háta nyakától kezdve csupa vér, s a rongyos ing sok helyen odatapadva az élő húsra, mert le volt nyúzva, mint valami lelőtt vadállat. – S ismét: – Ezt tették velem!
Erre nagyanyám az irtózattól csaknem elájult, s nagyatyám átküldte a másik szobába s ott sirt sokáig.
A beteg embert, ki letérdelt, s felállni már nem birt, nagyatyám meggyóntatta, s áldozás után csak annyit mondott: Köszönöm lelkész úr, most már nyugodtan halok meg. Isten vele!
Ott térdelt és imádkozott.
Egyszerre egy tompa zuhanás, s egy boldog sóhaj után, az aki oly sokat vétkezett, de többet szenvedett, megtérve már, átadta lelkét Teremtőjének.
Harmadnap már két uj sirhant domborult egymás mellett, az anyáé és fiáé.”
Marosi Anita
Kárpátalja.ma
The post Kárpátalja anno: az ugocsai haramia és a pap appeared first on Kárpátalja.ma.
76 éve, 1944. november 9-én halt meg Radnóti Miklós költő, műfordító, a 20. századi magyar líra egyik meghatározó alakja. Korai költészetét a szabadvers forma, a lázadó expresszionista hang jellemzi, az egyre fenyegetőbb létben megszülető művei azonban már kiérlelt, klasszikus formát mutatnak.
Budapesten született 1909. május 5-én. Születése anyja és ikertestvére életébe került, e súlyos örökség későbbi költészetére is hatással volt. Tizenegy évesen teljes árvaságra jutott, ettől kezdve anyai nagybátyja, Grosz Dezső nevelte, aki kereskedelmi pályára szánta. A csehországi Reichenberg (Liberec) textilipari szakiskolájában tanult, majd 1928 és 1930 között nagybátyja cégénél dolgozott. Az irodalom azonban sokkal inkább vonzotta, már kamaszkorától verselt. 1929-ben és 1930-ban részt vett a Kortárs folyóirat szerkesztésében, 1930-ban megjelent első kötete, a Pogány köszöntő.
Beiratkozott a szegedi egyetem magyar-francia szakára, ahol a katolikus tudós-költő Sík Sándor egyik legkedvesebb tanítványa lett. Bekapcsolódott a Szegedi Fiatalok Művészeti Kollégiumának tevékenységébe, falukutató utakon, a munkásotthon kulturális életében vett részt, kapcsolatba került az illegális kommunista párttal is. 1931-es kötetét elkobozták, izgatással, vallásgyalázással vádolták. 1934-ben doktorált, Kaffka Margitról írta disszertációját. Feleségül vette Gyarmati Fannit, aki ihletője volt a magyar költészetben ritka hitvesi líra gyengéd hangú darabjainak.
Radnóti Miklós zsidó származása miatt nem jutott tanári katedrához, magánórákból, szerény tiszteletdíjakból élt. 1937-ben Baumgarten-jutalmat kapott, anyagi helyzetének javulásával, a harmincas évek derekán többször járt Párizsban. Egymást követően több kötete is megjelent, 1936-ban a pályája fordulópontjának tartott Járkálj csak, halálraítélt, majd a Meredek út, az Ikrek hava, gyermekkorának prózai összegzése.
Közben műfordításain is dolgozott, Vas Istvánnal közösen Apollinaire válogatott verseit jelentette meg, majd La Fontaine meséit fordította. 1940-ben még napvilágot látott Válogatott verseinek kötete, de ettől kezdve élete folyamatos rettegés lett. A Tajtékos ég kötetet Radnóti még maga állította össze, de az csak halála után, 1946-ban jelent meg, kiegészítve utolsó verseivel.
A költőt származása miatt többször behívták munkaszolgálatra, szolgált Szamosveresmarton, Margittán, Királyhágón, Élesden, közben hosszabb-rövidebb időt otthon tölthetett. 1944 májusában a szerbiai Bor melletti lágerbe került, innen indították utolsó útjára 1944 szeptemberében. Társaival együtt gyalogmenetben hajtották nyugat felé, a már járásképtelen költőt a Győr melletti Abdánál november 9-én a keretlegények agyonlőtték. Utolsó verseit tartalmazó noteszát, a Bori noteszt exhumálásakor kabátjának zsebében találták meg.
Radnótit 1946 augusztusában Budapesten, a Kerepesi úti temetőben temették el. 2009-ben Pesten a nevét viselő színház előtt felavatták szobrát, Varga Imre szobrászművész munkáját. Egy irodalmi és egy antirasszista díjat is elneveztek róla. Felesége, Gyarmati Fanni 2014 februárjában hunyt el, 1935-től 1946-ig írott naplója 2014 decemberében jelent meg.
Radnóti korai költészetét a szabadvers forma, a lázadó expresszionista hang jellemzi, az egyre fenyegetőbb létben megszülető művei azonban már kiérlelt, klasszikus formát mutatnak. Prózai írásaiból kiemelkednek kortársairól írott tanulmányai, valamint az 1937-től 1943-ig vezetett Naplója, amely értékes alkotás-lélektani dokumentum is.
Ahogy Hegedűs Géza rámutatott: nála „a forma fegyelme esztétikai és művészi válasz egy kaotikus világra, melyből hiányzik az emberség”. Hagyományos műfajokat elevenített fel: az episztolát (Levél a hitveshez), a himnuszt (Himnusz a békéről), az ódát (Nem tudhatom…), az eklogát. Lírai képeslapjai, a Razglednicák megrendítő erejű beszámolók életének utolsó hónapjairól, a teljes fizikai és lelki kiszolgáltatottságról és nyomorúságról.
Forrás: mult-kor.hu
The post Még halála után is gazdagította a magyar irodalmat Radnóti Miklós appeared first on Kárpátalja.ma.
Volodimir Zelenszkij ukrán elnöknek pozitív lett a koronavírus-tesztje – ezt ő maga hozta nyilvánosságra hétfőn közösségi oldalán.
“Nincs olyan szerencsés ember a világon, aki számára a Covid-19 nem jelent veszélyt” – írta Facebook-bejegyzésében. Közölte, hogy 37,5 fokos hőemelkedése van, de jól érzi magát. “Megígérem, hogy elszigetelem magam, és folytatom a munkát. A legtöbben legyőzik a Covid-19-et. És én is túl fogom élni. Minden rendben lesz!” – tette hozzá Zelenszkij.
Andrij Jermak, Zelenszkij elnöki hivatalának vezetője később a Facebookon közölte, hogy ő is megfertőződött, és úgyszintén házi karanténba vonul.
Az ukrán elnök felesége, Olena Zelenszka még június közepén kapta el a koronavírust, június 16-án kétoldali tüdőgyulladással kórházba került, július 3-án engedték haza. Később egy interjúban Zelenszkij elmondta, hogy akkor hétéves fia is megfertőződött.
Október végén Jermak két helyettesének lett pozitív a PCR-tesztje. Október 24-én Andrzej Duda lengyel elnökről derült ki, hogy elkapta a koronavírust, miután október 11-13-án Ukrajnában járt és találkozott Zelenszkijjel – emlékeztetett az Ukrajinszka Pravda hírportál.
Forrás: mti.hu
The post Volodimir Zelenszkij is elkapta a koronavírust appeared first on Kárpátalja.ma.
Viktor Ljasko tisztifőorvos, egészségügyi miniszterhelyettes egy online sajtótájékoztatón jelentette be, hogy a koronavírus gyorsabb felismerése érdekében új teszteket fognak használni – tájékoztat az UNIAN hírügynökség november 9-én.
A CoViD-19 kimutatására használt új gyorsteszteket a közeljövőben a családorvosok és a mobil csapatok kapják.
A tesztek lehetővé teszik a betegség diagnosztizálását 15-20 percen belül anélkül, hogy a beteg elhagyná otthonát – mondta a miniszter.
Kárpátalja.ma
The post Ljasko: gyorsteszteket kapnak a háziorvosok appeared first on Kárpátalja.ma.
A nemzeti régiók védelmében indított európai aláírásgyűjtés folytatásában és egy új európai etnoregionális mozgalom megalapozásában reménykedik a kezdeményezést elindító Székely Nemzeti Tanács.
Az aláírásgyűjtést folytatjuk, az Európai Unió erre vonatkozó rendelete alapján ez lehetséges, ennek van jogalapja – mondta Izsák Balázs, a Székely Nemzeti Tanács elnöke a Kossuth Rádió Jó reggelt, Magyarország! című műsorában.
Ezután még szükség van a bizottság döntésére is, bízunk a kedvező döntésben, és abban, hogy ez a harmadik szakasz az aláírásgyűjtésben még többet fog hozni, ahogy a második, május 7-től november 7-ig tartó szakasz is hozott új szövetségeseket, sikerült tovább terjeszteni a gondolatot, hogy a nemzeti régióknak szövetségben kellene fellépniük ahhoz, hogy az érdekeiket érvényesíteni tudják az Európai Unióban – tette hozzá.
Litvánia és Horvátország is csatlakozott a kezdeményezéshez, melyben Magyarország, Szlovákia és Románia szerepelt.
Az elnök kiemelte, a következőkben számítanak Spanyolországra, Svédországra, Belgiumra és Szlovéniára is.
Az utóbbi időben ezekben az országokban Izsák Balázs úgy látja, van társadalmi rezonanciája kezdeményezésnek.
Izsák Balázs hozzátette, a kezdeményezés leghitelesebb forrása a kezdeményezők által működtetett honlap, a Nemzetirégiók.eu.
Forrás: hirado.hu
The post Nemzeti régiók védelme – Négy ország csatlakozásában bíznak appeared first on Kárpátalja.ma.
Továbbra sem lassul a koronavírus-járvány terjedése Ukrajnában, hétfőre is csaknem 8,7 ezer új fertőzöttet jegyeztek fel egy nap alatt, eközben egyre telítődnek a kórházak, Kárpátalja megyeszékhelyén, Ungváron áldatlan állapotokról számoltak be.
A hivatalosan közölt adatok alapján az elmúlt napon 8687 új esettel 469 018-ra nőtt az azonosított fertőzöttek száma, az elhunytaké pedig újabb 115 áldozattal 8565-re. Eddig 209 143-an gyógyultak meg, viszont az aktív betegek száma 251 310-re emelkedett. Előző nap 1100 koronavírusos, illetve fertőzésgyanús beteg került kórházba az országban.
Az UNIAN ukrán hírügynökség az egészségügyi minisztériumtól származó adatok alapján arról számolt be hétfőn, hogy az ország nyolc megyéjében már meghaladta a 70 százalékot a kórházak leterheltsége. Országos átlagban jelenleg a Covid-betegek ellátására kijelölt intézmények 62,4 százalékban telítődtek. Koronavírusos, illetve fertőzésgyanús betegek számára eddig 45 128 ágyat biztosítottak az országban.
Okszana Cimbota, az ungvári megyei kórház Covid-központjának vezetője egy tévéműsorban elmondta, hogy az osztály teljesen telítődött, minden ágy foglalt, néhány beteget még a sebészeti osztályon el tudtak helyezni. A felszabaduló ágyakra viszont már várólistán várnak az egyre súlyosabb állapotba kerülő, otthon ápolt betegek. Az orvosok kimerültek, közülük is többen megfertőződtek, kevés az egészségügyi alkalmazott a betegek ellátásra.
Hétfőn életbe lépett Ukrajnában az ország településeinek, illetve régióinak pénteken a kormány által meghatározott új, járványhelyzet szerinti színskála-besorolása.
Az ország egésze a legsúlyosabb, vörös vagy narancs besorolást kapta, egyetlen zöld vagy sárga terület sem maradt. Kárpátalján ismét vörös lett Ungvár és Beregszász, valamint most már Csap városa is, továbbá az ungvári és még két járás a szlovák határ mentén. A főváros, Kijev megint narancs besorolást kapott.
Forrás: mti.hu
The post Rohamosan telítődnek a kórházak Ukrajnában appeared first on Kárpátalja.ma.