Idézőjelek közé kell tenni a címet, mert egy 1973-ban napvilágot látott szöveg- és elemzésgyűjteményt jelöl. Kell az idézőjel egyébként is, mert Bányai János a két kötetben nem száz, hanem jóval többi könyvről, s nem is csak regényekről ír.
Adresse : 49A Andrianou, Athènes 10555 /
Tel : +30 21 0322 6330 /
Ouvert 24 h/24 7j/7
À deux pas de la Bibliothèque d'Adrien, dans le cœur du centre historique d'Athènes Efharis (la gracieuse) propose tout le meilleur de la cuisine traditionnelle hellène, du gyros a la moussaka.
La présentation des plats soignée enchante aussi les yeux. Les amateurs de musique grecque se réjouiront d'écouter les concerts que propose le restaurant plusieurs heures par jour. Les autres pourront aussi s'installer dans (...)
Temps de préparation : 20 min /
Temps de cuisson : 40 min /
Difficulté : Moyen
Ingrédients :
700 g de feuilles de brick épaisses
500 g de feta
250 g de kajmak (ou crème fraiche épaisse)
6 œufs
10 cl d'huile de tournesol
½ litre d'eau gazeuse
sel
Préparation :
1. Émiettez la feta et le kajmak dans un grand saladier et ajoutez-y le reste des ingrédients. Mélangez bien.
2. Beurrez un plat allant au four. Déposez-y une feuille de brick en laissant dépasser les bords de la feuille hors du plat.
3. Prenez (...)
Temps de préparation : 1h /
Temps de cuisson : en moyenne 5 à 6 minutes par papanaş /
Difficulté : Facile
De gros beignets à la crème et à la confiture de cerise. Pour les grosses faims !
Ingrédients (pour huit portions) :
500 g de fromage frais en faisselle
100 g de sucre
200 g de farine de blé
2 œufs
une petite cuiller de bicarbonate de sodium
une dose d'essence de vanille
de la crème (idéalement fermentée)
de la confiture de cerise
Préparation :
Mélanger le fromage, le sucre et le (...)
Des islamistes
La fusillade lundi matin dans une caserne militaire de Tunis n'est pas "une opération terroriste", a indiqué à l'AFP le porte-parole du ministère de l'Intérieur, qui a fait état par ailleurs de "morts et de blessés" sans préciser leur nombre.
Les manifestations hostiles au président burundais Pierre Nkurunziza ont repris en demi-teinte lundi matin dans plusieurs quartiers de Bujumbura, où la police était déployée en force, a c
U našoj regiji se ponovo pojavio problem na polju otkupa sirovog mleka. Ovih dana je na osnovu jednostrane odluke nadležnih subotičke ispostave beogradskog Imleka u Potisju i pojedinim otkupnim mestima opštine Bačka Topola, prekinuto preuzimanje mleka od 6 do 15 dana, od malih proizvođača. Potražili smo vlasnika otkupnih stanica, organizatora proizvodnje, malog proizvođača, predstavnika udruženja proizvođača mleka, predstavnika politike, kao i press službu Imleka. Dok jedna strana naglašava da je mleko odličnog kvaliteta, druga tvrdi suprotno dodajući da je to razlog prekidanja otkupa.
Dok se otkupne stanice zatvaraju sporadično, proizvođači obično nađu rešenje da ne pretrpe veliku štetu. Ali su zatvaranja u poslednje vreme postala masovna, a situacija je sve alarmantnija.
Senćanski D.O.O. „Gere” u vlasništvu ima 32 otkupne stanice u Potisju, u opštinama Senta, Ada, Čoka, Kanjiža i Novi Kneževac, sve do Bačke Topole. U četvrtak je bilo zatvoreno 20 otkupnih stanica, što znači da proizvođači nisu mogli predati skoro 20 hiljada litara mleka.
- Šta ćete raditi sa tom ogromnom količinom? – pitali smo vlasnika firme Belu Gere.
– Problem je sad već prilično velik, još malo pa će proizvođači biti na silnim mukama, ali ni nama nije lako. Proizvođači su do sada pravili razne prerađevine od mleka, poklanjali rodbini, davali teladima, a ako im je još uvek ostalo, prosipali su. Ovakva situacija ne može da se održi dugo, jer je malim gazdinstvima mleko proizvod koji pokriva njihove svakodnevne potrebe.
Tvrdim da je sadašnje mleko mnogo boljeg kvaliteta nego što je bilo prošle godine: proizvođače smo obrazovali, dali im osnovnu opremu da i sami mogu konstatovati ukoliko u mleku ima mnogo bakterija. Više ne možemo da uradimo. Povećavaju se problemi pošto će leti, tokom velikih vrućina, ova situacija biti još teža i može se desiti da se zatvore sve stanice za preuzimanje mleka.
– Da li postoji rešenje?
– Inostranog vlasnika zanima samo profit i ne bavi se time što će čika Jožika možda spasti na prosjački štap. Od prvog maja je čak i za 4 dinara smanjena otkupna cena. Ne daju nam nikakve informacije, ne kažu čak ni šta hoće, ne kažu da im mleko ne treba, da ljudi prodaju krave jer će za nekoliko meseci propasti, u materijalnom smislu. Primećujemo već i da krave odlaze u klanice. Ovi uslovi će pre ili kasnije upropastiti stočni fond. Mi smo svojevremeno hrabrili ljude da drže stoku dobrog kvaliteta, sa pedigreom. Šansu vidim samo u tome da politika i država učine nešto u cilju da se spasi proizvodnja mleka i proizvođači. Država do sada nije znala, nije smela ili nije htela da vrši pritisak na vlasnika mlekare – kaže Bela Gere.
Mali proizvođači su propali
Pre nekoliko meseci smo u našem listu “Mađar so” prvi put pisali o problemima preuzimanja mleka zbog slučaja u Gornjem Bregu. Kuća mleka zemljoradničke zadruge Napredak je i dalje zatvorena. Direktor, Jožef Šandor, je izjavio da je fabrika po peti put naredila zatvaranje.
- Svojevremeno je jedna inostrana grupa kupila beogradsku fabriku mleka Imlek, novosadsku i subotičku mlekaru. Pre dve godine je ova grupa novosadsku mlekaru zatvorila, od nje napravila magacin, a proizvođači iz okoline su propali. Vlasnici su 1. januara ove godine ukinuli pravni status subotičke mlekare, a od 1. februara je grupa investitora, koja se vezuje za Fond Đorđa Šorođa, kupila ceo Imlek i počeo je proces koga smo se pribojavali. U međuvremenu se, zbog embarga prema Rusiji, u Evropskoj Uniji nakupilo mnogo mleka u prahu, koje je preplavilo Srbiju, a ovde je započet proces postavljanja sve strožijih kriterijuma preuzimanja mleka. Ni to nije bilo dovoljno, počeli su da primenjuju i raznorazne trikove: 22-og je šofer doneo koverat da se stanica za preuzimanje zatvara, iako nivo bakterija nije prelazio dozvoljenu granicu, a jedno drugo pismo je sadržalo informaciju da su 17-og pooštrili kriterijume. Možda zaista ima problema sa kvalitetom, ali ima problema i sa odnosom, što ukazuje na činjenicu da mleko nije potrebno. Dok je subotička mlekara bila samostalna, uzimali smo uzorke i ujutru i uveče, od svih, iako je naša kontrola pokazivala da nema problema sa kvalitetom, proizvođači su mogli predati mleko. Ako je prilikom kontrole fabrike kod nekoga izmeren lošiji kvalitet, onda bi nam javili koji uzorak je loš, a pošto smo mi znali od koga je taj uzorak, mogli smo i načiniti odgovarajuće korake. Od 1. februara se uzorak uzima iz bazena, a potom šalju obaveštenje o zatvaranju, što znači da nemaju nameru da potraže rešenje.
– Treba li da se prihvati činjenica da će male proizvođače uništiti?
– Protiv toga bi samo država mogla učiniti nešto. Gospođa ministarka je najavila otkup mleka u prahu, ali u tom dokumentu ne stoji da je fabrika dužna otkupiti mleko. Kome je država pomogla? Vlasniku, koji se oslobodio zaliha. Država nema strategiju, dok ljudi idu u propast..
– Nema rešenja?
– U ovakvim kritičnim situacijama bi se od Evropske Unije moglo tražiti smanjenje uvoza na nivo koji je bio pre uvođenja embarga Rusiji. Da ne govorimo o tome da se mleko uvozi iz Bosne da bismo pomogli tamošnje proizvođače. Problemi bi se mogli smanjiti i ukoliko bi ministarstvo za poljoprivredu, trgovinu i socijalna pitanja snabdelo mlekom obrazovne ustanove, bolnice, socijalne institucije. U Mađarskoj se mleko može prodavati na pijacama, pod određenim uslovima. Čini se da se proizvođači prisiljavaju da samo prestanu sa proizvodnjom i da za to neće niko odgovarati. Posao vlade bi bio da nađe rešenje, jer će mali proizvođači postati socijalni slučajevi. Ne možemo računati da će ova država moći dati dotacije kao one zapadne, te se mora naći drugo rešenje. Tako će biti i sa odgojem svinja kada nemačka firma završi plan odgoja svinja u milionskom formatu. Ko će onda kupovati od seoskog proizvođača? Problemi su ogromni i u mlinarskoj industriji. Prisetimo se da su se slični problemi sa mlekom pojavili svojevremeno i u Mađarskoj. Sada, kada su odnosi dobri, Vučić kopira sve što je tamo urađeno. A ipak je upao u istu zamku. Dozvoljavamo da nas plačkaju – kaže Jožef Šandor.
Nedostaje dijalog između fabrika i proizvođača
U vezi problema nastalih u Potisju i u okolini Bačke Topole, sa otkupom mleka, potražili smo republičkog poslanika Saveza vojvođanskih Mađara, Arpada Fremonda, koji je izjavio da je tokom nedelje već poslao pitanje ministru poljoprivrede, Snežani Bogosavljević Bošković, da sazna šta je učinila i šta nameravaju vlada i ministarstvo da urade za male proizvođače mleka.
- Tražio sam od gospođe ministarke da istraži da li je Imlek u monopolu na domaćem tržištu, odnosno da se započnu pregovori sa fabrikama mleka u interesu da Imlek nastalu tešku situaciju ne tovari isključivo na poljoprivredne proizvođače. Tražimo da vlada i ministarstvo nađu rešenje za probleme proizvođača mleka. Za sada su vlada i ministarstvo učinili toliko da su na teret republičkih robnih rezervi otkupili mleko u prahu, u vrednosti od 500 miliona dinara, ali to nema uticaj na stanje na terenu. Vidimo da otkup mleka u prahu nije dovoljan korak da bi se na domaćem tržištu mleka nešto promenilo. Naime nakon što je država donela ovu odluku, fabrike mleka su smanjile otkupnu cenu za 1 do 3 dinara za sirovo mleko.
Koren problema oko otkupa mleka se proteže već nekolikon godina, na period sklapanja Ugovora o stabilizaciji i pridruživanju između Srbije i Evropske Unije prilikom kojeg se srpska strana obavezala da će postepeno da ukine carinu na robu uvezenu iz Unije. Kao rezultat toga, od prvog januara je potpuno ukinuta carina za uvoz mleka i mlečnih proizvoda.
– Nažalost, Srbija je jedina država koja je liberalizovala svoje tržište još pre nego što je postala članica Evropske Unije. To je učinila uprkos tome što iz fondova Unije nije mogla uzeti pare za dotiranje proizvođača. Nastalu situaciju otežava i to da je Imlek potpuno reorganizovan. Zbog toga su nastale promene i u preuzimanju, otkupu i preradi mleka. Siguran sam da postoje određena otkupna mesta gde ima problema sa kvalitetom, ali je nemoguće da kontrola bude jednostavna i da isključivo mlekara može da kaže kakav je kvalitet mleka na pojedinim otkupnim mestima.
Više je razloga što je nastala ovakva situacija, ali mi moramo tražiti dugoročna rešenja. To smo tražili i od ministarke i vlade.
Država je svoje proizvođače mogla da zaštiti, uprkos ugovoru o stabilizaciji i pridruživanju, a ipak to nije učinila.
– Vidimo da nema dijaloga između mlekara i proizvođača, a nedostaje i koordinaciono telo pod nadležnošću ministarstva koje bi stalo na kraj pojavama kao što je taj da privatna firma koja sarađuje sa mnogo proizvođača, jednostrano i bez ikakve najave promeni pravila igre. Imamo informacije da važeći raniji ugovori, koje je još subotička mlekara sklopila sa proizvođačima, nakon restrukturiranja fabrike nisu obnovljeni. I to dokazuje neuređenost odnosa u proizvodnji mleka.
- Šta može biti rešenje?
– Mogućnost je da i fabrike mleka dele teškoće proizvodnje mleka. Ukoliko postoji problem sa kvantitetom, bilo bi mnogo bolje da se mleko otkupljuje od domaćih proizvođača na uštrb uvoza. Sa druge strane ovo pitanje se ne može rešiti jednostano, jer Srbija mora da se pridržava ugovora sklopljenih sa Evropskom Unijom. Do članstva u EU će proteći još mnogo godina i za to vreme ministarstvo može naći načina da uredi situaciju. Za to mora da postoji politička volja.
Dugoročno je neophodno da se izgrade manje mlekare, firme za preradu mleka, udruživanjjem proizvođača. Trudimo se da izradimo status proivođača koji bi pomogao male proizvođače da dođu na tržište koje bi pružalo pomoć u prodaji njihovih proizvoda. Mali proizvođači bi time dobili šansu da u manjim regionima prodaju svoju robu.
Višak u Bačkoj Topoli je 3 hiljade litara dnevno
Prema prethodnim najavama, od 15. maja, čitave dve nedelje subotička mlekara neće preuzeti mleko. To znači da se na tri otkupna mesta dnevno stvara tri hiljade litara mleka viška. Mlekara ovaj korak nije obrazložila. Laboratorijska ispitivanja pre zatvaranja stanica za preuzimanje su pokazala da je mleko iz Bačke Topole odličnog kvaliteta. Ova pauza u preuzimanju se tiče ne samo grada nego i više gazdinstava u opštini.
Razgovarali smo sa predsednikom Udruženja proizvođača mleka i uzgajivača životinja, Janošem Belanjijem, i članom udruženja Čabom Mikuškom. Saznali smo da se u opštini proizvodi dnevno oko 20 hiljada litara mleka, a polovinu ove količine daju gazdinstva sa između 1 i 20 krava. Prema procenama udruženja postoji 140 malih gazdinstava u opštini, a ova odluka dotiče, u nekoj formi, oko 500 građana. U Bačkoj Topoli svoju stanicu za preuzimanje mleka ima somborska mlekara Somboled i subotički Imlek i sva je sreća što somborska mlekara preuzima veći deo mleka koje proizvode gazdinstva koja su ranije svoj proizvod predavali subotičkoj mlekari. Kapaciteti im međutim ne dozvoljavaju da otkupe svo mleko proizvedeno u opštini. Kamioni dolaze samo svakog drugog dana, a mali proizvođači koji nemaju svoje bazene ne mogu mleko da odlože na odgovarajući način pa se dešava da nakon dva dana ne preuzmu proizvod od njih jer je do tada počelo razmnožavanje bakterija.
Pre podne kažu da od popodneva ne treba mleko
Đula Zombori i njegova saputnica Žužana Petervari gazduju na salašu pored naselja Brazilija. Obrađuju oko 15 hektara, koji su skoro u potpunosti u njihovom vlasništvu. Rod u najvećoj meri koriste za hranjenje stoke, ali i prodaju određenu količinu kukuruza, soje, suncokreta i pšenice. Imaju četiri krave koje dnevno daju oko 80 litara mleka. Pored toga, odgajaju bikove i junice. Mleko koje proizvode predaju mlekarama, a stoku klanici u Bačkoj Topoli. Mleko su do 30. aprila predavali predajnoj stanici Imleka u Mileševu koje doduše pripada opštini Bečej, ali između dva naselja ima samo nekoliko kilometara. U otkupnoj stanici su 30. aprila pre podne u 10 sati rekli da od iste večeri neće preuzeti od njih mleko čitavih nedelju dana. Tako su prošli i drugi proizvođači mleka. Njih troje, među njima i Zombori, su odlučili da pokušaju da mleko predaju na drugoj stanici za otkup mleka, koje je u vlasništvu somborske mlekare i uspeli su u svojoj nameri. Razlog za pauzu u preuzimanju je navodno bilo što mleko nije bilo dovoljno čisto na šta su već i ranije upozoravali proizvođače koji su baš zbog toga na licu mesta još jednom prelivali mleko. Interesantno je da ni kod jednog proizvođača nije bilo pauze, što znači da su mleko koje su proizvodili preuzimali i nakon prvog maja.
Razlog za pauzu u preuzimanju leži isključivo u kvalitetu
U vezi problema sa otkupom mleka, razgovarali smo i sa pres službom beogradskog Imleka koji su u svom saopštenju, povodom našeg pitanja, izjavili da bez obzira na višak koji se stvorio na tržištu mleka, ove godine nisu raskinuli ni jedan ugovor. Pauza u preuzimanju mleka se određuje isključivo u slučajevima ako kvalitet predatog mleka ne odgovara propisima koji važe za sirovo mleko, koji su inače jedinstveni kod svake mlekare u Srbiji. U skladu sa istim pravilnikom Imlek može, pozivajući se na kvalitet mleka privremeno, na period od 6 do 15 dana, ukinuti preuzimanje sirovog mleka, ali i ovom procesu prethodi upozorenje. Nakon što se popravi kvalitet mleka proces preuzimanja mleka se vraća u normalu, kao što to praksa i pokazuje – stoji u saopštenju Imleka.