Szerbiában, és ezen belül elsősorban Észak–Vajdaságban, szinte bombaként robbant a hír, hogy Magyarország feltehetőleg falat, vagy drótkerítést emel Szerbia irányába, hogy annak segítségével állítsa meg az országba özönlő illegális menekülteket. Magyarország természetesen nem a hivatalos határátkelőket zárná le, hanem a zöldhatárt erősítené meg 175 kilométernyi szakaszon négy méter magas építménnyel. Megoszlanak a vélemények azzal kapcsolatban, hogy hogyan befolyásolja majd mindez Szerbiában a közel-keletről, Észak-Afrikából, vagy máshonnan érkező és az Európai Unióba tartó menekültekkel kapcsolatos helyzetet.
A tanácsülésről Lengyel Noémi kolléganőnk tudósított.
„Mivel Kelemen Márton lemondásával nem csak az alelnöki poszt üresedett meg, hanem egy tanácsosi hely is, ma mindkettő betöltéséről szavazott a megyei tanács. Az önkormányzat jóváhagyta, hogy az alelnöki tisztséget Szabó Árpád vegye át a jövő évi helyhatósági választásokig. Erről titkos szavazással döntöttek a tanácsosok, a 34 jelenlévőből 33-an szavaztak igennel. A megyei önkormányzat azt a határozattervezetet is jóváhagyta, amely szerint a megüresedett tanácsosi posztot Gál Ernő, az RMDSZ segesvári szervezetének elnöke fogja betölteni. Kinevezését illetően egyetlen kifogás sem volt.”
A Maros Megyei Tanács volt alelnöke, Kelemen Márton április végén jelentette be, hogy lemond alelnöki tisztségéről és megyei tanácsosi mandátumáról. Döntését magánéleti és szakmai okokkal indokolta.
A két csíkszeredai elöljáró április vége óta házi őrizetben volt. Ügyvédjeik azt kérték, hogy védenceik szabadlábon védekezhessenek, a korrupcióellenes ügyészség ezzel szemben azt javasolta, hogy a házi őrizetet hatósági felügyelettel helyettesítsék. A Hargita Megyei Törvényszék mai döntése értelmében Ráduly Róbert Kálmán szabadlábon védekezhet az ellene indított eljárásban, Szőke Domokos alpolgármester viszont hatósági felügyelet alá kerül, ami azt jelenti, hogy továbbra sem folytathatja munkáját a polgármesteri hivatalban, tájékoztat a Székelyhon. Az alpolgármester ügyvédje máris bejelentette, hogy fellebbezni fognak az ítélet ellen a Marosvásárhelyi Táblabíróságnál kérve, hogy szüntessék meg a hatósági felügyeletet Szőke Domokos esetében. Ráduly Róbert Kálmán sem folytatja a munkáját, hiszen ő tegnap benyújtotta a lemondását, miután a DNA közölte, hogy vádat emelt ellene és az alpolgármester ellen.
A márciusban létrehozott Maros Megyei Mediátorok Szakmai Testülete a mai sajtótájékoztatón arról számolt be, hogy jövő évtől működni fog egy Európai Uniós online felület, amelyen egy formanyomtatvány kitöltésével a benyújtott panasz eljut az adott uniós tagország egyik mediátori központjába, ahol peren kívül, mindössze mediátori közreműködéssel rendeződhet a jogvita. A sajtótájékoztatón az is elhangzott, hogy időt, pénzt és energiát takaríthatnak meg azok a személyek, akik mediátorok tevékenységét veszik igénybe. Florina Ştefan, a testület alelnöke arra hívta fel a figyelmet, hogy az Európai Bizottság egy felmérése szerint akár 60 százalékkal is kevesebb pénzbe kerülhet egy-egy jogvita mediátor révén történő rendezése. Emellett gyorsabb is az eljárás, hiszen bírósági úton átlag 566 nap alatt rendeződnek a peres ügyek, a mediátorok átlagosan 43 nap alatt megoldják a jogvitákat. Ennek ellenére jelenleg kevesen igénylik a mediátorok munkáját, pedig a testület képviselői kiemelték, hogy mind családjogi, mind bűnügyi jogvitákban hatékony eszköz lehet a közvetítés.
„Nagyon kevés azok száma, akikben családi konfliktus idején felmerül, hogy mediátorhoz fordulhatnának. Ügyvédet keresnek, pert indítanak. Alternatívaként szolgálhatna, ha a peres felek asztalhoz ülnének egy mediátorral”
- magyarázta Ioan Matei, a Maros és Hargita Megyei mediátorok testületének képviselője. A mediátori tevékenység egy családi konfliktus esetén például megközelítőleg 1000 lejbe kerül, a testület egy körvonalazódó projektje révén viszont az is lehetővé válna, hogy a hátrányos helyzetű személyeknek ingyenes közvetítést biztosítsanak.
Az ügyészek már reggel kiszálltak a színházhoz, az épületet csendőrök vették körül, és igazoltattak minden személyt, aki belépett az intézménybe, tájékoztat a Zi de zi. A napilap megkeresésére a Korrupcióellenes Ügyészség sajtószolgálata azt közölte, egyelőre nem adhatnak ki információkat a színháznál végzett vizsgálatról. Marius Paşcan, Maros megyei szenátor tavaly közzétett egy, a számvevőszéktől kapott átiratot, amelyben az állt, hogy a marosvásárhelyi színház 3 millió lejes kárt okozott az államnak.
A sors megadatta e sorok írójának, hogy egy hetet Hollandiában tölthessen. Már másnap-harmadnap letisztult, hogy ha hazajövet élményeim felől érdeklődnek barátaim, ismerőseim, három dolgot tudok említeni: a bicikliket, a virágokat s a hagyományos szélmalmokat (ma már valamennyi csak látványos söröző) helyettesítő szélturbinákat.
Maglai Jenő polgármester a szabadkai Népszínház magyar társulatánál járt a napokban, ahol elsősorban az áldatlan állapotokról, jogi kérdésekről beszélgettek a társulatigazgatóval és az intézmény igazgatónőjével. Megoldódni látszik a társulatok évek óta tartó küzdelme, új helyre költözhetnek még ősz előtt.
– Egy korrekt beszélgetésen vagyok túl a Népszínház magyar társulatával, csütörtökön, vagyis ma találkozom a szerb társulattal is. Azokat a kérdéseket, amelyek a társulatot aggasztják, meg kell oldani. A társulat elhelyezése a legelső gond, olyan körülmények között vannak, ahol nagyon nehéz dolgozni, áldatlan állapotok uralkodnak a csipkegyárban. Ezzel kapcsolatban reményeim szerint augusztusban, de legkésőbb szeptemberben át tudjuk költöztetni a társulatokat a Hadseregotthon épületébe, ahol sokkal jobb körülmények között tudnának működni. Aztán jogi és formai kérdésekről is beszéltünk, arról, hogy meg kell hozni az új alapszabályt, itt különféle álláspontok vannak az önkormányzat és a tartomány részéről az alapítói jogokra vonatkozóan, a hatáskörökkel, pénzügyi kötelezettségekkel, a nemzeti tanácsok hatásköreivel kapcsolatban. Ezek évek óta nem megoldott kérdések. Emellett a magyar társulatnál vannak olyan színészek, akiknek a státusza nem megoldott, évek óta szerződéses viszonyban vannak, ez pedig nem állapot. Ezeket a kérdéseket is rendezni kell – mondta Maglai.
Nem túlzás azt állítani, hogy politikai vihar söpört végig Topolya község legkisebb helyi közösségében, a pobedaiban. Egy polgárok által kezdeményezett petíció nyomán hétfőre falugyűlést hívott össze a topolyai önkormányzat. Ezen a gyűlésen a jelenlévők titkos szavazással megvonták a bizalmat a helyi közösség tanácsától, amelyet 2013-ban választottak meg. Míg az eddigi tanácselnök és a tanácstagok azt állítják, hogy az aláírásgyűjtéstől kezdve egészen a leváltásukig minden szabálytalanul zajlott, addig a topolyai képviselő-testület elnöke szerint minden a törvényes előírásoknak megfelelően és a lakosság kérelme alapján történt.
A pobedai helyi közösség 3 településből áll: Pobeda, Svetićevo és Kavilló. Mindhárom település 5-5 tanácstagot ad, számolt be a médiának dr. Vikor László, a pobedai helyi közösség tanácsának eddigi elnöke.
– A falugyűlésre a polgárok beadványa alapján került sor, ehhez az aláírásgyűjtés nagyon fura körülmények között lett megindítva. Ez alapján a községi elnök megkért bennünket, hogy szervezzünk falugyűlést mindhárom településen. Mi erről a beadványól kértünk egy másolatot, hogy fel tudjunk készülni a találkozóra. Sajnos, ezt a mai napig nem kaptuk meg. A következő lépésük az volt, hogy ők összehívták a falugyűlést. Ezt is alapszabály-ellenesen tették, mert a három falu helyett csak egyben hívták össze. 15-én sor került erre a gyűlésre, és az aktív tanácstagokkal úgy döntöttünk, hogy részt veszünk ezen, hogy megtudjuk, mit sérelmeznek a polgárok. Megjelentünk, de mivel nem láttuk értelmét a dolognak, ezért elhagytuk az üléstermet. Ezt követően a referendumkérdés megvitatása helyett ők lebonyolították a szavazást, ami törvény- és statútumellenes – mondta el a tanácselnök, aki azt szeretné, hogy minden a törvényes előírások szerint történjen.
Slavica Stojislavjević a tanács svetićevói tagja, és elmondása szerint falubelijei nem egyeznek a falugyűlésen történtekkel. A svetićevóiak nem mentek el a gyűlésre, és nem értik, hogy náluk miért nem tartottak. Néhányan aláírták a falugyűlést kezdeményező petíciót, de később visszavonták aláírásukat, mert megtévesztéssel csalták ki tőlük, mondta Stojislavjević. A tanácstag szerint az sem volt helyénvaló, hogy aki elment a falugyűlésre, annak a belépésnél meg kellett adnia személyi számát és alá kellett írnia.
– A falugyűlésen 69-en vettek részt, a helyi közösségben pedig közel 700-an élünk. És ők 69 emberrel akarják leváltani a tanácsot – mondta Stojislavjević.
Mészáros Heléna ugyancsak tanácstag, emellett képviselő a topolyai képviselő-testületben. Elmondása szerint nem félnek egy esetleges népszavazástól, de nem lehet manipulációval leváltani 15 embert, akik másfél éve dolgoznak a helyi közösség érdekében. Mészáros arra kéri az önkormányzati illetékeseket, hogy a falugyűlést tartsák meg mindhárom településen és a statútumnak megfelelően ott tegyék fel a kérdést az embereknek, hogy legyen-e szavazás az üggyel kapcsolatban.
Az önkormányzat részéről Plohl Edvint, a községi képviselő-testület elnökét kerestük meg a pobedai helyi közösségben kialakult helyzet kapcsán. Plohl elmondta, hogy azért kellett összehívniuk a falugyűlést, mert a pobedai helyi közösség 550 szavazópolgárának egyharmada indítványt adott be a községnek.
– A polgárok a pobedai helyi közösség tanácsának feloszlatását kérték a községtől indítványukban. Az indokok között szerepelt többek között, hogy nincsenek megelégedve a helyi közösség munkájával, a kommunális feladatok végzésével, a pénzzel való elszámolással, a vízdíj kényszeres megfizettetésével, valamint gondok vannak a játszótér kapcsán. Miután átadták ezt az indítványt, a községi elnök felszólítást küldött a pobedai helyi közösségnek, hogy hívjanak össze falugyűlést. Ez nem történt meg, ezért kénytelen voltam én, mint kkt-elnök összehívni. Ezen a gyűlésen a jelenlévők egyhangúlag megszavazták a helyi közösség tanácsának feloszlatását – mondta el Plohl, majd kihangsúlyozta, hogy az egész folyamat a pobedai helyi közösség statútumával összhangban történt, valamint a falugyűlésre minden szavazópolgár névre szóló meghívót kapott. A tanácselnök arról is beszámolt, hogy következő lépésként június 30-áig ki fogja írni a rendkívüli választásokat a pobedai helyi közösség területére vonatkozóan.
A hétvégén Mórahalmon megalakult a délvidéki magyar labdarúgó-válogatott, amelynek létrejöttében oroszlánrészt vállalt az oromhegyesi származású Apró Attila fociedző, aki az első összetartásra huszonkét, Magyarországon és Szerbiában játszó labdarúgót hívott meg, akik a fiatal szakember legnagyobb örömére mind meg is jelentek a helyszínen. A tervek szerint a Délvidék csapata hamarosan csatlakozik majd Confederation of Independent Football Associations (conIFA) nevű szervezethez, a nem hivatalos FIFA-hoz, és várhatóan még a nyáron lejátssza első hivatalos mérkőzését is, augusztus végén pedig részt vesz első tornáján, amelyen Székelyföld, Felvidék és Kárpátalja csapatával mérné össze erejét.
Apró elmondása szerint az ötlet már bő egy évtizede érlelődött, hosszas szervezés után meg is valósult, sok teendő van még, de az a cél, hogy egy bő, akadémistákból, munka és egyetem mellett futballozókból és felnőtt profikból álló kerettel mielőbb bekapcsolódhasson a csapat a conIFA Eb- és vb-selejtezőibe, illetve a 12–15 éves korosztály tehetségeinek felkutatását és felkarolását is rendkívül fontosnak tartja. Ahogy fogalmaz, egy igazi szakmai műhely létrejöttén dolgoznak.
• Mikor és kinek a fejéből pattant ki a délvidéki magyar válogatott megalapításának ötlete?
– Az ötlet nem a közelmúltban pattant ki valaki fejéből, hiszen 2002 és 2004 között a vezetésemmel működött a Tisza menti válogatott a 12–15 éveseknek magyarkanizsai bázissal. Gyakorlatilag a vasárnapi első összetartás az akkori kezdeményezés folytatása felnőttszinten. Biztosan büszke lenne ránk Nagy Esztike, aki anno – a magyarkanizsai sportszövetség titkáraként – mindenben támogatott minket, de sajnos már nincs közöttünk…
• Mikor léptek a tettek mezejére, és kik voltak azok, akikkel közösen dolgoztak azon, hogy megvalósuljon ez az elképzelés?
– A háttérben már hónapok óta dolgoztam az ügyön. Nagy segítségemre volt Cs. Tóth Zoltán, aki – amellett, hogy biztosította a csapat első edzés- és mérkőzésszerelését egy német sportszergyártó kizárólagos magyarországi forgalmazójaként – mint egy csapatmenedzser állt szolgálatba. Amíg én a játékosokkal egyeztettem, és a stratégiai programot összeállítottam, addig ő szervezte a létesítményhátteret, valamint tájékoztatta a kompetens vezetőket és a helyi média képviselőit. Délvidékről is kaptam segítséget, hiszen Vajda Attila, Halasi Szabolcs, Volford Tibor, Kazi Zsolt, Tőke János neve mindenképp említést érdemel, hiszen javaslataikkal támogattak. Ezzel természetesen nem fejeződött be a névsor, hiszen biztosra veszem, hogy akinek ott a helye, az ott is lesz a jövőben a válogatottunk mellett.
• Milyen formában, milyen keretek között működhet egy régiós válogatott?
– Egy régiós válogatott is hasonlóan működik, mint egy nemzeti válogatott, azaz meghatározott küldetéssel, versenyprogrammal és ehhez igazított felkészítő összetartásokkal. Létezik a conIFA nevű szervezet, amely gyakorlatilag a nem szuverén államok „fifája”, de soraiban tudhatja például a Székelyföld vagy éppen a Felvidék válogatottját is. A tagságnak annyi feltétele van, hogy egy valós népcsoportról legyen szó, hivatalosan létezzen valamilyen jogi formában (egyesület, alapítvány, szövetség), fizesse be az éves tagsági díjat, valamint aktív legyen éves szinten.
• Miért Mórahalmot választották az első összetartás helyszínéül?
– Kiváló létesítménnyel rendelkeznek, szövetségi pálya, valamint logisztikailag ideális helyen van a keret többségének. Ezúton is köszönöm Révész Gábornak, a Mórahalom VSE elnökének és elnökségének, illetve a helyi önkormányzatnak a kiváló helyszín biztosítását. Itt inkább az a kérdés, hogy itthon vagy otthon. Ami Magyarország mint bázis mellett szól, nyilván az, hogy rendkívüli sebességgel fejlődik a létesítményhelyzet, tudják vállalni az összetartásaink támogatását, a játékosok többsége magyar bajnokságban játszik, és jelenleg erősebb a szándék is a válogatottunk patronálására. Tehát organizációs szempontból sok kellemetlenségtől megóvjuk magunkat.
• Kiket hívtak meg erre az összetartásra, milyen kritériumok alapján döntöttek a 22 játékos mellett?
– A terv egy 55-ös bő keret kialakítása, azaz minden posztra 5 játékos, de az első összetartásra 22 játékos kapott meghívót, megszólítva egészen széles réteget, az akadémistáktól a felnőtt profikig. Nem a legerősebb, hanem a legváltozatosabb keret meghívására törekedtem. Ezzel jelezve azt is, hogy 3+1 lehetséges csoportja létezik a behívható játékosoknak. Az első az érett profik, a második a munka és/vagy egyetem mellett futballozók, a harmadik pedig a 16–19 év közötti fiatalok csoportja. Létezik azonban +1 csoport, akikre már szeretnénk odafigyelni, mégpedig a 12–15 éves korosztály, hiszen felkutatásuk és felkarolásuk nagyon fontos téma. Ezzel létrejön majd egy igazi szakmai műhely. Folyamatot fogunk menedzselni, nem csupán egy-egy eseményt. Nem mellékesen rendelkezésre fog állni – ezáltal – egy részletes tehetségtérkép, amely hasznára válhat a magyar és a szerb szövetségnek is. A játékosoknak pedig forog a neve a köztudatban, aminek marketing értékű következményei vannak. Ez már érezhető volt az első összetartást követő napon is.
• Milyen hozzáállást tapasztalt a mórahalmi összejövetelen?
– Nagyot dobbant a szívem, amikor megláttam, hogy teljes a létszám, sőt még sérült játékos is eljött, hogy velünk legyen végig. Gondolok itt Fejős Áronra, a Kaposvári Rákóczi fiatal támadójára. Ez a visszaigazolás fontos volt nekem, hogy nem csak én akarom. Szakmai szempontból is értékes volt az összetartás, hiszen az alapjátékunk néhány fontos összefüggésére rá tudtam irányítani a figyelmet, de természetesen ezt még nem a nemzetközi szinten elvárt sebességen végeztük.
• Lehet-e már tudni, hogy milyen színekben szerepel majd a csapat, lesz-e himnusza vagy indulója, címere és zászlaja?
– A hazai színek tűnnek biztosnak, amit a piros-fehér-zöld trikolór ad, csak kicsit más összeállításban, mint a magyar nemzeti csapat esetében, de ezt majd személyesen is meglátja, aki kilátogat az első hivatalos mérkőzésünkre. Azt gondolom, hogy himnusza már van a nemzetnek, de egy saját dal mindenképp szükséges. Ezzel nem is lehet probléma, hiszen sok kiváló művészünk van, akik megírhatják és felénekelhetik az indulónkat, hogy azután a szurkolóink teli torokból énekelhessék kezdetben a tus alatt, majd élesben a meccseken. A címer, zászló is kidolgozás alatt van.
• Milyen kritériumoknak kell megfelelniük a játékosoknak, hogy bekerüljenek a válogatott keretbe?
– Minden olyan játékos behívható, aki – vagy legalább az egyik szülő – a jelenlegi Szerbia területén született, délvidéki/vajdasági/szerbiai magyarnak vallja magát, igazolt labdarúgó, rendelkezik sportorvosi engedéllyel, és életvitele, viselkedése példaértékű.
• Kik dolgoznak a válogatott élén? Ki lesz a szövetségi kapitány, és kik lesznek a stábtagok?
– Mivel az első lépés az volt, hogy bebizonyosodjon a megalakítás létjogosultsága, ezért természetesen nem a stábkialakítással kezdtem. Most vált igazán aktuálissá a kérdés. Kezdetben nekem kell megvívnom a szükséges harcokat, így a szakmai munkáért én felelek majd, amelyre tudatosan készültem az elmúlt 15 évben, hiszen voltam korosztályos edző az ovisoktól egészen a felnőttekig, valamint játékosmegfigyelő, egyéni karakterfejlesztő és sportvezető is. Mint tudjuk, egy válogatott irányítása egy kicsit mindegyik. Ezért is tartottam be a lépcsőfokokat. A stábba mindenképp szükség lesz egy szervezési csapatmenedzserre, a kapusaink karakteréhez illeszkedő kapusedzőre, a fittséget kontrolláló erőnléti szakemberre, egy játékképelemzőre és sok-sok scoutra, akik követik a kerettagok és a potenciális kerettagok teljesítményét egész szezonban. Persze még más részterületek szakembereivel is bővülhetünk, de kérdéses, hogy kiket lehet társadalmi munkában megnyerni a feladatoknak.
• Mikorra várható a válogatott első hivatalos mérkőzése?
– Még a nyáron szeretnénk lejátszani az első hivatalos meccsünket, de előtte még biztos jogi alapokra kell terelnünk a válogatott működését, valamint kérelmezni a felvételünket a nemzetközi szövetségbe.
• Milyen tornákon vehet részt ez a csapat, és meglátása szerint milyen célokkal vághat neki ezeknek?
– Egy tornameghívásunk már van, mégpedig augusztus végére, amikor szeretnék megszervezni – várhatóan Budafokon – azt a négycsapatos tornát, amelyen Székelyföld, Felvidék, Kárpátalja és Délvidék válogatottja szerepel majd. Kaptunk felkéréseket pályaavatókra is, de nyilván a fő célunk, hogy felkészüljünk az Eb- és vb-selejtezőkre. Ezért természetesen az addigi meccseinket ennek tükrében fel fogjuk használni a játékminőségünk fejlesztésére és a megfelelő játékosok beépítésére is, amellett, hogy tisztességgel helytálljunk minden pályára lépésünk alkalmával. Szeretném, ha büszkék lennének ránk a szurkolóink.
• Kik támogatják a válogatott működését, számíthatnak-e a magyar vagy a szerb szövetség, esetleg mindkettő segítségére?
– A legfontosabb, hogy a délvidéki magyarok egy emberként támogassanak, valamint számítok a játékosaink egyesületeinek szurkolótáborára is. Emellett a klubvezetők együttműködése is elengedhetetlen a játékosok rendelkezésünkre bocsátása szempontjából. Nem hinném, hogy a szerb szövetség kompetens lenne ebben az ügyben, inkább a Magyar Labdarúgó-szövetség támogatása lenne kulcsfontosságú, amennyiben felismerik a válogatott működtetésében rejlő értékteremtést. Szerintem jó úton haladunk, hiszen Nógrádi Tibor, az MLSZ Csongrád megyei igazgatója személyesen is megtisztelte az első összetartást jelenlétével, és támogatásáról biztosított. Az egyeztetések természetesen folytatódnak a stabil alapok megteremtése érdekében, de a szándék megvan.
A Spartacus Kerékpárklub tagjai az elmúlt hétvégén a szegedi és a šidi versenyen szálltak nyeregbe. A Csongrád megye székhelyén megtartott 7. Fekete Lajos-emlékversenyen 19 csapat 88 versenyzője vett részt. A fiatalabb serdülők mezőnyében Tóth Martin diadalmaskodott, aki a 8,7 km-es távot 13 perc 35 másodperc alatt teljesítette. A szabadkaiak közül még öten kerültek a legjobb tíz közé: Marko Bajić a 4., Kulcsár Ákos a 6., Fodor Teodor a 7., Dino Avdić a 8., Luka Išpanović pedig a 9. helyen ért célba. A serdülők mezőnyében Kulcsár Dávid harmadikként ért célba a 18,6 km-es távon, Pavle Mandić az 5., Nikola Skelić pedig a 7. helyen végzett. Az ifjúsági korosztályúak szintén 18,6 km-t hajtottak, ebben a mezőnyben Dimitrije Đolai Žarković 2., Dario Nimčević 5., Fekete András pedig 8. helyezést ért el. Az elit mezőnyben Milan Dragojlović 29:43-as idővel ezüstérmet szerzett a 18,7 km-es távon.
Šid városában a szerbiai kupa futamaira került sor. A serdülők mezőnyében (31 km) Kulcsár Dávid a 8., Nikola Skelić pedig a 16. helyen ért célba. Az ifik között (65 km) Dimitrije Đolai Žarković szerezte meg a győzelmet, Fekete András 6., Dario Nimčević 7. helyezést ért el. Csapatban a Spartacus az első helyen végzett. A fiatalabb serdülők (21 km) mezőnyében Tóth Martin vitte el a pálmát, Marko Bajić 5., Kulcsár Ákos 8., Fodor Teodor 12. lett.
Kasza Gábor a 150 km hosszúságú szarajevói grand prix versenyen lépett fel, ahol a száz versenyző közül a kiváló 6. helyen ért célba. Gábor már a bakui Európai Játékokon tartózkodik, ahol az országúti versenyen és az időfutamban áll rajthoz.
A Veszprém Kézilabdaklub ifjúsági csapatai a szabadkai edzőtábor alatt két felkészülési mérkőzést játszottak a Spartacus Vojput megfelelő együtteseivel. Mindkét mérkőzést a bakonyiak nyerték, a fiatalabbak találkozóján 24:13-as, az egy évvel idősebbek meccsén 19:10-es eredmény született a magyarországi csapat javára.
Szabadkán 18. alkalommal tartottak veterán-kosárlabdatornát, amelyet az egykori Jugoszlávia csapatai számára szerveznek. Idén húsz csapat látogatott Szabadkára, amelyek két korosztályban (35 éven és 45 éven felüliek), női és férfimezőnyben mérkőztek meg egymással. A 35 éven felüli nők mezőnyében a szabadkai Teknősbékák csapata nyert, a zágrábi és a maribori együttes előtt. A férfiaknál a végső győzelem a Tuzla csapatáé lett, a szabadkai és a tivati csapat előtt. A 45 éven felüli nők között a ljubljanai csapat vitte el a pálmát, megelőzve a belgrádi és a szabadkai együttest, a férfiaknál pedig az aleksandrovaci csapaté az első hely, második Szarajevó, harmadik pedig Kočevo együttese lett. A sportszerűségi díjat a nikšićiek kapták.
A kajakversenyek befejeztével a nemzetek versenyében Magyarország érmek tekintetében az igen előkelő harmadik helyen áll a Bakuban zajló I. Európai Játékokon. A kajakosok öt aranyat lapátoltak össze, a birkózólányok pedig kettőt tettek hozzá, így Magyarország 7 aranyat, 1 ezüstöt és 5 bronzot nyert eddig. Szerbia sem áll rosszul, sőt: kedden este Tijana Bogdanović taekwondóban rakott hozzá egy ezüstöt, Zorana Arunović és Damir Mikec pedig tegnap légpisztolyban nyert, így Szerbia a 4. helyen állt 5 arannyal és 3 ezüsttel! Az első helyet Oroszország tartja fölényesen, hiszen a 14 arany mellett 5-5 ezüstöt és bronzot gyűjtöttek be eddig, a házigazda Azerbajdzsánnak pedig tegnap kora délután 8 aranya, 3 ezüstje és 8 bronza volt. Ez azonban változott már este, hiszen megkezdődtek a küzdelmek a férfi szabadfogásban, s hát a birkózás nemzeti sport Oroszországban és Azerbajdzsánban is. Ezt tükrözi az, hogy a nevezett két ország 2-2 arannyal és több bronzzal gazdagította az éremkollekcióját, de a távolság megmaradt köztük.
Sportlövészetben tegnap a szerbeké volt a dicsőség. Délelőtt Zorana Arunović legnagyobb ellenfele a döntőben a spanyol Franquet volt, aki végül több mint három körrel maradt le tőle, Zorana 199,5-tel zárt. Kora délután Damir Mikec a portugál Costával futott végig együtt, hiszen a végén Mikecnek 201,8, Costának 201,5 köre lett.
Asztaliteniszben a szerda nem a magyarok napja volt. Mindegyik válogatott kiesett, s hozzájuk csatlakozott Fehér Gabriella és Erdélyi Annamária is.
Az Országos Ásványkincshatóság vizsgálatot végzett a két maroshévízi strandnál, akkor derült ki, hogy egyiknek sincs engedélye a mezotermál víz kitermelésére, amellyel a medencéket töltik. A két fürdő a 19. század közepétől úgy működött, hogy sosem kértek tőlük engedélyt. A strandokat most 30 ezer lejes bírság kifizetésére kötelezi a hatóság. A Bánffy és az Urmánczy Fürdő felújítását is tavaly fejezték be egyenként megközelítőleg egy millió lejből. A maroshévízi polgármesteri hivatal illetékesei szerint nincs sok esély arra, hogy még idén nyáron újra kinyissanak a fürdők, a kitermelési engedély kibocsátását ugyanis bonyolult és hosszú eljárás előzi meg.