A román, a magyar, a szlovák és az ukrán hadsereg katonáinak a részvételével kezdődött hadgyakorlat hétfőn a romániai Szatmár megyében – jelentette az Agerpres hírügynökség.
A Blonde Avalanche 16 (Szőke Lavina 16) elnevezésű hadgyakorlaton a több ország katonáit összefogó műszaki zászlóalj gyakorolja a természeti csapások következményeinek az elhárítását, a károk mérséklését azokkal a helyi hatóságokkal közösen, amelyeknek feladataik vannak a rendkívüli helyzetekben – idézte a hírügynökség a szervezők közleményét.
A hadgyakorlat programjában vezérlési gyakorlat, és terepmunka is szerepel, amelyeket a kakszentmártoni (Martinesti) táborban végeznek el a résztvevők.
A Szatmár.ro portál közlése szerint a hadgyakorlat résztvevői az elkövetkező napokban ideiglenes hidat építenek a Szamos folyóra.
A Blonde Avalanche közös hadgyakorlatot évente megrendezik az említett országok.
Hatalmas büntetés fenyegeti a belgrádi Partizant, mert a legutóbbi, 152. „örökrangadón" a sportklub szurkolói kővel találták fejbe Saša Petrovićot, a Crvena zvezda segédedzőjét.
Augusztusi hírek szerint a Szerbiai Vasutak nyolcszáz kilométernyi veszteségesnek mondott vasútvonalon tervezi a közlekedés megszüntetését, aminek több mint a fele, mintegy négyszázötven kilométernyi sínpálya a Vajdaságban található. Némileg megütköztem ezen a bejelentésen: van még vasútvonal a Vajdaságban, amit hatósági rendelettel fel kellene számolni? Hiszen amerre járok – főleg a Tisza menti városokban és falvakban – jószerével csak romos épületeket, gyommal benőtt, rozsdamarta vasúti pályafoszlányokat látok, régen szétrohadt már minden, ami valaha vasúti üzemre emlékeztetett. Vagy harminc éve nem közlekedik már vonat Óbecséről sem Újvidék, sem Zenta, sem Zombor felé, pedig e Tisza-parti kikötőváros valaha gazdag kereskedelmi forgalmat bonyolított le minden irányba.
Az akciót Európa legnagyobb közlekedési és környezetvédelmi kampánya, az Európai Mobilitási Hét és Autómentes Nap keretében szervezték meg – adta hírül a goloskarpat.info hírportál szeptember 18-án.
A szervezők hosszú távú célkitűzése az, hogy azokat, akik munkába, iskolába vagy kikapcsolódni rendszerint autóval járnak, rávegyék arra, hogy az utazáshoz fenntartható alternatív közlekedési módokat vegyenek igénybe, hozzájárulva ezzel önmaguk és környezetük egészségéhez, életminőségük javításához.
Az évente megrendezett eseményre ellátogató gyerekek és felnőttek vetélkedőkön, versenyeken, tematikus foglalkozásokon vehettek részt. Ezenkívül aszfaltrajzokat készítettek, és a rendőrség munkatársaival együtt tanulhatták a közlekedési szabályokat. Az ungvári iskolások rajzaiból pedig kiállítás nyílt a Sváb utcában.
Kárpátalja.ma
Az ungvári iskolások akciójáról a pmg.ua hírportál számolt be szeptember 18-án.
A szelektív hulladékgyűjtést ösztönözve a gyerekek tematikus rajzokkal látták el a tárolókat.
A kezdeményezés célja az volt, hogy a diákokat környezettudatos gondolkodásmódra sarkallják.
Kárpátalja.ma
Magyarok és franciák együtt emlékeztek szombaton a Rákóczi-féle szabadságharcra és annak vezetőjére a franciaországi Yerres-ben II. Rákóczi Ferenc halálának 281. évfordulóján. A megemlékezést előadások kísérték II. Rákóczi Ferenc életéről és yerres-i kötődéséről.
A fejedelem mellszobrát Károlyi György, Magyarország franciaországi nagykövete és Olivier Clodong, Yerres város alpolgármestere koszorúzta meg a Párizshoz közeli kisváros Rákóczi terén. A Párizstól 23 kilométerre található Yerres-ben töltötte Rákóczi franciaországi emigrációjának utolsó két évét 1715 és 1717 között. Törökországban bekövetkezett halála után, végakaratárának megfelelően az itteni kolostorban helyezték szívét örök nyugalomra. A fejedelem szívét tartalmazó aranyszelencének később, a történelem viharaiban nyoma veszett, Yerres lakói azonban a mai napig őrzik a magyar történelem emblematikus alakjának emlékét, minden évben megemlékeznek Rákócziról.
A helyi önkormányzat és a párizsi magyarok több évtizede hagyományosnak számító ünnepségén a résztvevők – a Magyarországról érkezett delegáció tagjaival együtt – a fejedelem tiszteletére 1937-ben a magyar állam által a francia kisvárosnak adományozott emlékoszlopot, Csáky József alkotását is megkoszorúzták. A város büszkeségének számító obeliszk 1978 óta áll a Rákóczi nevét viselő téren, ahol valamikor a magyar szabadságharc vezetőjének menedékhelyet biztosító kamalduliak kolostora emelkedett. A koszorúzást megelőzően a yerres-i Saint Honest templomban II. Rákóczi Ferenc fejedelem tiszteletére mutattak be misét.
Az ünnepséget követően – amelyen részt vett többek között Török Dezső, Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Közgyűlés elnöke, Kovács János, Borsod-Abaúj Zemplén Megyei Önkormányzat főjegyzője, Lazik Zoltán, Oroszlány polgármestere, valamint Nagy Csaba, az Oroszlányi Rákóczi Szövetség elnöke és a 2016-os franciaországi francia-magyar huszártalálkozó delegációja – a kulturális központként működő yerres-i kastélyban magyaros ebéden látták vendégül a meghívottakat. A megemlékezést előadások kísérték II. Rákóczi Ferenc életéről és yerres-i kötődéséről.
Dél-Korea és az Egyesült Államok légiereje az észak-koreai nukleáris létesítmények elleni támadást gyakorolják a jövő hónaptól - közölték katonai tisztviselők hétfőn Szöulban.
Tegnap este arról értesítették a Hargita megyei katasztrófavédelmet, hogy ég a Korondhoz tartozó falu fatemploma, miután villám csapott bele. A helyszínre érkező tűzoltók 5 órán át oltották a lángokat. A tetőzet leégett, akárcsak az oltár, az orgona, és megsérült három harang. A károkat 380 ezer lejre becsülik.
Azt nem választhatjuk meg, hogy mikor, hol és minek születünk. A szüleinket sem választhatjuk meg, és a nevelésünkbe sincs beleszólásunk. De magunk döntjük el, hogy leküzdjük-e a félelmet önmagunkban, mert mások vagyunk, és megbékélve saját magunkkal nézünk szembe a világgal – üzente Mirjana Karanović színésznő, aki ezúttal magára vállalta a büszkeségnapi felvonulás keresztanyjának címét.
Idén január és augusztus között mindössze 60,3 millió hrivnya, mintegy 673 millió forint folyt be az ukrán állami költségvetésbe, miközben Kijev az idén 17 milliárd hrivnya, csaknem 190 milliárd forint bevételt tervezett – hozta nyilvánosságra hétfőn az állami vagyonkezelő alap.
A közölt adatok alapján az első nyolc hónapban fele annyi privatizációs bevétele keletkezett az államnak, mint a tavalyi év azonos időszakában.
A közlemény szerint az állami vagyonkezelő központi és regionális részlegei idén eddig 82 állami objektumot értékesítettek, ebből tizet augusztusban, valamint 182 települési tulajdonban lévőt, ez utóbbiból a múlt hónapban 13-at.
Augusztusban az alap két vállalat részvényeit vitte tőzsdére összesen 16,48 millió hrivnya (184 millió forint) értékben. A múlt hónapban azonban egyetlen részvénycsomagot sem tudott értékesíteni.
A vagyonkezelő alap idén a tervek szerint 450 állami tulajdonú objektumot értékesít, ezek között 20 nagyvállalatot, 50 közép- és 380 kiscéget.
Az állami kasszába ebből a legnagyobb összeg az odesszai kikötői üzem értékesítése, a részvények 99,6 százalékának eladásával. Július 26-án hirdették meg a versenyt a részvénycsomagra 13,175 milliárd hrivnya (147 milliárd forint) bevezető áron, de nem talált érdeklődőre. Az alapnál közölték, hogy október végén, november elején ismét eladásra kínálják, és hajlandóak az árból legfeljebb 150 millió hrivnyát (1,67 milliárd forintot) engedni.
Tavaly privatizációból 151,5 millió hrivnya (1,7 milliárd forint) bevételre tett szert az ukrán állam, míg 2014-ben háromszor ekkora összeg folyt be az államkasszába.
A kijevi külügyminisztérium arra kérte hétfőn külföldi partnereit, hogy ne ismerjék el törvényesnek az Ukrajnától elcsatolt Krím félszigeten megtartott vasárnapi orosz parlamenti választások eredményét.
“Ukrajna határozottan elítéli az Oroszországi Föderáció által a Krími Autonóm Köztársaságban és Szevasztopolban megrendezett parlamenti választást” – áll a tárca által kiadott közleményben.
Kijev emlékeztetett arra, hogy a világ száz országa elfogadta az ENSZ közgyűlésének 2014. március 27-én született határozatát, amelyben a testület Ukrajna területi egységének szavatolása mellett foglalt állást. A közgyűlés a dokumentumban felszólított továbbá minden államot, nemzetközi szervezet és intézményt, hogy semmiféle olyan változtatást ne fogadjanak el legitimnek, amely megváltoztatja a Krími Autonóm Köztársaság és Szevasztopol városának státusát, és tartózkodjanak minden olyan tevékenységtől, illetve lépéstől, amely a státus megváltoztatásának elismeréseként értékelhető.
“Ukrajnában ennek fényében számítunk partnereink következetességére, a nemzetközi jog melletti elkötelezettségükre, Ukrajna területi egységének és szuverenitásának tiszteletben tartására. Arra szólítunk fel, hogy ne ismerjék el az orosz parlamenti választások részeként a megszállt Krím félszigeten leadott szavazatokat” – fogalmazott a külügyminisztérium. A tárca hozzátette, hogy átadja partnereinek azon személyek listáját, akik közvetlenül részt vettek a választások megszervezésében a Krímben. Kijev sürgette, hogy ezen személyeket is vegyék fel a szankciók által sújtottak listájára. Neveket Kijev még nem hozott nyilvánosságra.
Az orosz választások krími megtartása miatt Kijev több ízben is tiltakozott az elmúlt napokban, s nem először kéri a Nyugatot és a nemzetközi szervezeteket, hogy ne ismerjék el a voksolás ottani eredményét. Miután Moszkva a kijevi tiltakozás ellenére sem állt el attól, hogy megrendezze a választásokat a bekebelezett félszigeten, az ukrán fél közölte: az ukrajnai orosz külképviseleteken nem szavazhatnak az országban élő orosz állampolgárok. Marija Zaharova orosz külügyi szóvivő viszont múlt csütörtökön leszögezte: a kijevi nagykövetség, valamint a három ukrajnai főkonzulátus orosz területnek számít, ahol szavazóhelyiségek fognak működni. Vasárnap, az orosz alsóház, az Állami Duma képviselőinek megválasztása napján Kijevben és Odesszában is tüntettek radikális jobboldaliak a külképviseleti épületek előtt, és próbálták megakadályozni az orosz állampolgárok bejutását. A hatóságok a tiltakozók közül Kijevben két, Odesszában négy személyt vettek őrizetbe.
A vasárnap megtartott választásokon a Vlagyimir Putyin elnök mögött álló, kormányzó Egységes Oroszország párt a 450 fős Állami Dumában 140 mandátumot nyert a pártlistás és 203-at az egyéni körzetekben a szavazatszámlálás véglegeshez közeli eredménye szerint, ami bő háromnegyedes többséget jelent a parlament alsóházában.
Egyre gyorsuló tempóban haladunk a hatodik kihalási esemény felé, legalábbis a legújabb kutatási eredmények ezt mutatják. De ez nem olyan lesz, mint az eddigiek, itt szokatlan módon a nagytestű tengeri állatok vannak nagyobb veszélyben. És az oka nem más, mint az ember.
Jonathan Payne, a Stanford Egyetem paleobiológusa szerint a fenyegetettség szoros összefüggésben van a testmérettel. Ennek oka valószínűleg az, hogy az ember először a nagyobb testű állatot pusztítja el az élelemért. A pontosabb becslés miatt a kutatók megvizsgálták az előző öt kihalási esemény fosszíliáit. Egészen ősi, 445 millió éves kövületeket is megvizsgáltak, hogy össze tudják hasonlítani a mostani folyamatokkal az akkori eseményeket.
A tengeri állatok két nagy csoportjára terjedtek ki a kutatások, a puhatestűekre és a gerincesekre, és óriási különbséget találtak a régmúlt és a jelen eseményei között. A korábbi kihalási eseményeken vagy a legkisebb állatok voltak veszélyben, vagy kivétel nélkül mindegyik függetlenül testük nagyságától. De most nem így van; most minél nagyobb egy élőlény, annál nagyobb fenyegetés leselkedik rá.
A kutatók szerint minden tízszeres méretnövekedés tizenháromszoros szorzót jelent a veszélyeztetettségben. Senki nem tudja biztosan, milyen következményekkel járhat a nagytestű tengeri állatok eltűnése, mert ilyen még soha nem történt korábban. Az biztos, hogy nem jó a helyzet, az egész ökoszisztéma összeomolhat. A nagytestű állatok léte azért elengedhetetlen, mert a táplálkozási lánc csúcsán vannak és a tápanyag körforgásában is kiemelkedően fontos a szerepük. Ha kivesszük a táplálkozási lánc csúcsán lévő állatokat, az nem jelent jót a kisebb élőlényeknek, hiába gondolnánk elsőre az ellenkezőjét.
A tanulmány nem vizsgálta az ember szerepét a folyamatban, de a kutatók nem kételkednek abban, hogy az emberi tevékenység okozza a problémákat. A halászat először a nagyobb testű állatokat fenyegeti, később a kisebbek következnek majd.
A New York-i rendőrség ma elfogató parancsot adott ki egy 28 éves férfi, Ahmad Khan Rahami ellen, akinek a gyanú szerint köze lehet a Manhattanben hétvégén történt, 29 embert megsebesítő robbantáshoz. A rendőrség a közösségi médiában fényképet tett közzé a gyanúsítottról. A gyanúsított afgán származású és a New Yorkkal szomszédos államban, New Jersey-ben él, ahol szombaton csőbomba robbant egy futóversenyen, vasárnap este pedig öt gyanús eszközt találtak egy vasútállomás közelében, egy hátizsákban. A belbiztonsági minisztérium egyik illetékese pedig közölte: a New Yorkban és New Jerseyben történt robbanás kapcsolatban állhat egymással. New York állam kormányzója pedig arról beszélt: terrorcselekmény történt, melynek külföldi szála is lehet, írja az MTI.
A Minority Safepack nevű kisebbségvédelmi keretegyezményt az RMDSZ kezdeményezésére az Európai Kisebbségek Föderatív Uniója dolgozta ki, ezt az Európai Bizottság elutasította 2013-ban. A FUEN 2014-ben fordult az unió törvényszékéhez az elutasítás miatt, a joghatóság pénteken tárgyalta az ügyet. Vincze Lóránt, az Európai Kisebbségek Föderatív Uniójának elnöke optimistán nyilatkozott a tárgyalás kimeneteléről. Elmondta, hogy a törvényszék kifogásolta azt, hogy a javaslatcsomagot hiányos indoklással vetette el a bizottság, és azt is nehezményezte, hogy az Európai Bizottság által elfogadhatónak ítélt javaslatokat nem iktatták.
„Azt gondolom, óriási előrelépés volna az erdélyi magyarságnak kezdeményezőként, de az egész európai őshonos kisebbségi közösségnek, hogy az Európai Unió egyik intézménye figyelembe veszi ezt a javaslatcsomagot, és én bízom abban, hogy végső soron elkezdődhet egy olyan keretszabályozás kidolgozása, amely jobbá teszi az őshonos nemzeti kisebbségek életét, rájuk helyezi a figyelmet, javítja a sokszínűséget és a soknyelvűséget az Európai Unióban.”
Vincze Lórántot hallották. A Minority Safepack többek között nyelvi, oktatási, kulturális kérdésekben és a regionális politika területén javasol intézkedéseket az Európai Uniónak. Az európai törvényszék várhatóan 2-5 hónapon belül dönt ez ügyben.
A román csapat egy tagjának sikerült érmet szereznie, a kolozsvári Alex Bologa látássérült cselgáncsozó bronzérmet nyert a paralimpia első versenynapján. A paralimpia éremtáblázatán Kína az első, a kínai csapat 239 érmet szerzett a riói játékokon. A második Nagy-Britannia, a harmadik Ukrajna. A magyar paralimpiai csapat 18 éremmel tért haza, ezzel a 47. helyen végzett Magyarország.
A manhattani robbanásban 29-en sérültek meg, eddig egyik terrorszervezet sem vállalta magára a merényletet az állam rendőrfőnöke szerint. A hétvégén más incidensek is történtek az Egyesült Államokban, New Jersey államban kettő is. Tegnap este az állambeli Elizabeth város vasútállomásán öt robbanószerkezetet találtak, egy gyanús csomagban voltak. Ezek közül egy felrobbant, miközben hatástalanítani próbálták, de nem sérült meg senki. Egy futóversenyen is felrobbant egy bomba New Jerseyben, ott sem sérült meg senki. Minnesota állam egyik városában késes támadás volt szombat este, legalább nyolc személyt sebesített meg a merénylő, akit a rendőrség lőtt le. Ez utóbbi merényletet az Iszlám Állam vállalta magára.
Potápi Árpád János magyar nemzetpolitikai államtitkár szerint a szeptember 17-i határidőig 274 ezren regisztráltak, míg az előző – az országgyűlési – voksoláson ez a szám mintegy 194 ezer volt. A levélcsomagok beérkezési határideje október 1.