A kongói természetvédelmi hivatal (ICCN) és az amerikai Vadvédelmi Társaság (WCS) közös kutatásának eredményei szerint regenerálódásnak indult a kongói Virunga Nemzeti Park vízilópopulációja, amely az orvvadászat és az állatok élőhelyének fokozatos elvesztése miatt zsugorodott drasztikusan az elmúlt évtizedekben.
“A nílusi víziló Afrika egyik jelképes állata, amelyre azonban egyre nagyobb fenyegetés a vadászat és egyéb tényezők” – mondta Deo Kujirakwinja, a WCS kutatója, a Természetvédelmi Világszövetség (IUCN) Suiform Soundings hírlevelében közölt tanulmány vezető szerzője.
Hozzátette: “A vízilovak egyre növekvő számára utaló eredmények biztatóak, és arról tanúskodnak, hogy a nagy testű, növényevő emlősök és egyéb fajok megóvására tett erőfeszítések működnek”.
A szakemberek becslései szerint a park jelenlegi vízilóállománya mindössze 11 százaléka az eredeti populációnak és 8,2 százaléka az 1970-es évek rekordjának, amikor 30 ezerre becsülték a parkban élő egyedek számát – írta a Science Daily tudományos-ismeretterjesztő portál.
A populációnövekedés hátterében az állhat, hogy fokozottabban felügyelik a park folyóit, valamint Kongóban és Ugandában is együttműködésbe kezdtek a halászok és a park hatóságai.
Az 1970-es években a Virunga Nemzeti Park adott otthont Afrika legnagyobb ismert vízilópopulációjának. A vadászat, a fejlesztések és a mezőgazdasági termelés miatt azonban a következő évtizedekben jelentősen megcsappant az állatok száma.
A kutatók rámutattak arra is, hogy míg a korábbi számlálások részben a levegőből végzett mérésekre épültek, addig újabban sokkal több földön végzett felmérést készítenek, aminek köszönhetően javulnak az egyedszámra vonatkozó becslések. (A levegőből végzett számlálások során gyakran kimaradtak a tavakban és folyókban alámerült vízilovak.)
Az akár 3,9 méter hosszúra és 1900 kilogrammosra is megnövő nílusi vízilovak Afrika legnagyobb testű emlősállatai közé tartoznak. Tavakban, folyókban, patakokban szoktak gyülekezni és akár hat percig is képesek lent maradni a víz alatt.
A növényevő és szinte kizárólag éjjel táplálkozó állatok sebezhető fajként szerepelnek a Természetvédelmi Világszövetség (IUCN) vörös listáján.
A foltok megkeseríthetik a mindennapjainkat. Elég, ha egy óvatlan pillanatban megbillen a kezünkben a boros pohár, megperzselődik egy anyag, felfedezünk egy csúnya rozsdafoltot, látható helyen a mosógépünkön….Ám ezeket a foltokat is el lehet távolítani. Lássuk, hogyan.
Profi folttalanítás – tippek
Szőnyegen éktelenkedő vörösbor folt? Rozsda látványos helyen valamelyik háztartási eszközünkön? Perzselődés vagy vizelet okozta, maradandó nyom? Tüntessük vagy halványítsuk el őket, hiszen van rá lehetőségünk.
Lássuk azokat az otthoni praktikákat, melyek még csak nagy összegekbe sem kerülnek, mégis igen hatékonyak. Vegyük sorba a problémákat!
1.Vörösboros folt
Az eltávolításhoz szénsavas vízre vagy szódavízre lesz szükségünk. Locsoljuk meg a vízzel a borfoltot, majd dörzsöljük kitartóan, végül itassuk fel ronggyal.
2. Rozsdafolt
Citromlét használjunk az eltávolításához. Öntsük le a foltot a lével, majd hagyjuk rajta állni 15 percig. Ha az idő letelt, töröljük le.
3. Megperzselődés
A perzselődés sajnos maradandó sérülés, de enyhíteni lehet rajta, ha óvatosan leborotváljuk a sérült szálakat.
4. Cipőkrém folt
Higítóval, benzinnel ügyesen kiszedhetjük a cipőkrém okozta foltot. Locsoljuk meg egy kis benzinnel, majd dörzsöljük át és mossuk ki.
5.Vizelet
Kisgyermekes családokban gyakori baleset, hogy a szőnyeg, a kárpit vagy bármi egyéb vizelet foltos lesz. Mosószerrel, ecettel vagy borotvahabbal is dolgozhatunk az eltüntetése érdekében. Áztassuk kicsit a felületet mosószerben és mossuk ki.
Ha nem mosható anyagról van szó, enyhe ecetes oldatot használjunk, nyomogassuk a felületbe. Matracra alkalmazhatjuk a borotvahabot is, kenjünk be vele a foltot. Kis idő múlva nem lesz látható – és érezhető – nyoma.
Szerdától látható a Magyar Nemzeti Galéria (MNG) újrarendezett 19. századi állandó kiállítása, amely csaknem 150 festményt, 40 szobrot, 40 érmet és 33 iparművészeti tárgyat vonultat fel új válogatásban.
A 19. század a magyar képzőművészet legismertebb korszaka, melynek fő műveit minden magyar jól ismeri – mondta a Krasznai Réka és Hessky Orsolya által rendezett tárlat szerdai sajtóbemutatóján az MNG főigazgatója.
Baán László emlékeztetett arra, hogy a mások mellett Ferenczy István, Szinyei Merse Pál, Izsó Miklós és Barabás Miklós munkáit felvonultató kiállítás harminc év után újult meg, miután az elmúlt időszakban a múzeum állandó kiállításának számos gyűjteményi egységét gondolták újra.
November 7-én került sor az Egán Ede Gazdaságfejlesztési Központ által meghirdetett pályázat turisztika kategóriájában nyertes pályázók szerződéseinek aláírására a Rákóczi-főiskola átriumában. A rendezvényen jelen volt Buhajla József ungvári magyar főkonzul, Szalipszki Endre beregszászi magyar főkonzul, dr. Orosz Ildikó, a Rákóczi-főiskola rektor asszonya, valamint az Egán Ede Alapítvány kuratóriumi tagjai.
Az Egán Ede Gazdaságfejlesztési Központ által meghirdetett pályázatok turisztikai kategóriában 150 pályázatot ítélt meg támogathatónak.
Kiss-Parciu Péter határ menti gazdaságfejlesztésért felelős helyettes államtitkár a szerződés aláírása előtt elmondta, a szerződéssel egy megegyezés születik a pályázó és a magyar állam között. Kiemelte, nem arra törekedtek, hogy versenyhelyzetet alakítsanak ki a pályázatok között, hanem arra, hogy azok, akik jogosultak és érdemesek a támogatásra, mindenképpen megkapják azt. A szerződés aláírásával „átkerül a sikeresség faktorának stafétája” a pályázóhoz, ami azt eredményezheti, hogy a következő évben még több forrást biztosíthatnak Kárpátalja vállalkozóinak.
Dr. Brenzovics László, a Kárpátaljai Magyar Kulturális Szövetség elnöke elmondta, Kárpátalján az egyik legfontosabb szempont, hogy az itt élő emberek, akik vállalkozásba fogtak, anyagi támogatás formájában lehetőséget kapjanak vállalkozásaik fejlesztésére. Éppen ezért szakmai szervezetekkel karöltve a Rákóczi-főiskolán került kidolgozásra az Egán Ede-terv, amelyet átnyújtottak a magyar kormányzatnak. Ezen terv szolgáltatta az alapját annak a gazdaságfejlesztési támogatási csomagnak, amelyhez pályázatok útján férhettek a kárpátaljai vállalkozók. A KMKSZ elnöke megköszönte a magyar kormánynak és Orbán Viktor miniszterelnöknek, hogy a rendkívül szűkös időket megélő Kárpátalját ilyen jelentős támogatással segítik. Mint fogalmazott, ez egyfajta bizakodást is jelent abban, hogy a kárpátaljai magyarság nem akar eltűnni, meg tud maradni szülőföldjén és képes arra, hogy megszervezze ennek a támogatásnak a „kézbesítését”, valamint képes megfelelő módon felhasználni azt saját vállalkozásai fejlesztésére. Brenzovics László megköszönte a külügyminisztériumnak, a helyettes államtitkárnak és munkatársainak, hogy ilyen gyorsan sikerült felállítani a támogatás pályázati rendszerét működtető apparátust, illetve gyorsan sikerül megegyezni bizonyos tényezőkben. Ez tette lehetővé, hogy idén, a kétmilliárd forintnyi támogatás megtalálja kárpátaljai gazdáit. Mint azt az elnök hangsúlyozta, nem volt könnyű a Terv megvalósításának folyamata, mivel eddig ilyen Kárpátalján nem volt, éppen ezért menet közben kellett felállítani a szabályokat, felépíteni egy szervezeti struktúrát. Beszéde végén az elnök azt kívánta a megjelent vállalkozóknak, használják fel a megpályázott összeget jól, fektessék be azt jövedelmezően.
Berki Marianna, az Egán Ede Alapítvány igazgatója afeletti örömét fejezte ki, hogy szinte mindenki sikeresen pályázott az államtitkárság és a magyar kormány nyújtotta támogatásra. Rövid beszédében Berki Marianna azt kívánta, hogy a pályázó vállalkozók kitűzött céljai megvalósuljanak.
A szerződések aláírása után lapunknak sikerült megszólaltatni néhány nyertes pályázót, hogy megtudjuk, miben és hogyan segít nekik az elnyert összeg.
F. Tibort egy faház helyrehozatalában segíti majd a megpályázott és megnyert összeg. Mint fogalmazott, végre be tudja fejezni a gerendaház munkálatait, ami több turista befogadását és természetesen ezáltal nagyobb jövedelmet eredményez majd a jövőben.
P. Konstantin lapunknak elmondta, a megnyert összeg segítségével hamarabb tudják majd befejezni a szállodát, amelyet már korábban elkezdtek építeni a családi vállalkozásuk keretében. Elmondása szerint a szálloda üzembe helyezése 10-15 új munkahelyet jelent majd Beregszászban.
B. Ferenc nagyon örül, hogy sikeresen pályázott, mivel így a már működő vendégházát modernebb eszközök, berendezések beszerzésével vonzóbbá és kényelmesebbé teheti majd a turisták számára, kielégítheti igényeiket. Mint elmondta, a pályázat nélkül ez a fejlesztés nem sikerült volna.
Időközben lezajlott a mezőgazdasági fejlesztések kategóriájában benyújtott pályázatok értékelése, így a következő szerződés-aláírás valószínűleg ebben a kategóriában pályázókkal történik majd.
Szaniszló Róbert
A nemzetiségek jogait szűkítő kormány-, illetve parlamenti döntésekről és kezdeményezésekről számol be a sajtó az utóbbi időben. A nyelvhasználatunkat, oktatásunkat fenyegető veszélyekről dr. Brenzovics László parlamenti képviselőt, a Kárpátaljai Magyar Kulturális Szövetség (KMKSZ) elnökét kérdeztük.
– Bizonyosan állíthatjuk, hogy nem félreértésről van szó, amikor arról ír mostanában a sajtó, hogy szűkíteni igyekeznek a nemzetiségek jogait?
– Sajnos egy egész sor kormányzati, törvényalkotási lépést említhetünk ezzel összefüggésben. Vegyük például Az állami szolgálatról szóló törvényt, amely idén lépett hatályba, s kimondja, hogy az állami alkalmazottak munka- és a közigazgatási hivatalok ügyintézési nyelve egyedül az ukrán lehet. Ugyanebben a szellemben fogant A felsőoktatásról törvény, amely úgy rendelkezik, hogy az állami fenntartású felsőoktatási intézmények tanítási nyelve kizárólag az ukrán, és csupán a nem állami vagy kommunális fenntartású intézményekben teszi lehetővé, hogy a kisebbségek nyelve legyen az oktatás nyelve. Az utóbbi napokban-hetekben két újabb, a kisebbségek számára fenyegetést jelentő kezdeményezésről érkezett hír. Az egyik Az oktatásról törvény tervezetének számunkra hátrányos módosítása, a másik, hogy kitűzték a nyelvtörvény alkotmányosságát kétségbevonó képviselői beadvány alkotmánybírósági tárgyalását, amelyre a napokban kerül sor.
– A készülő oktatási törvényről korábban összességében pozitívan nyilatkoztak a szakemberek, s azt első olvasatban már el is fogadta a parlament. Mi változott?
– Nemrég bizonyos „aktivisták” nyomására a szaktárca módosította a törvénytervezetnek a nemzetiségek nyelvén történő oktatás jogát biztosító 7. cikkelyt, s a módosítást képviselői indítvány formájában, melyet többek között a parlament elnöke is aláírt, benyújtották a törvényhozásnak. A módosított szöveg jelentős mértékben szűkíti a nemzetiségi jogokat, hiszen míg korábban Ukrajna Alkotmánya és az oktatási törvény egyértelműen garantálták a kisebbségek nyelvén való oktatás jogát, az új jogszabály már csupán jogot adna erre, azaz eltűnne a törvényi garanciavállalás. A jogszabály a jövőben csupán az államnyelv, azaz az ukrán mellett biztosítana lehetőséget az anyanyelven való tanulásra az állami és önkormányzati fenntartású oktatási intézményekben, és csak azokon a területeken, „ahol a kisebbségek kompakt tömbben élnek”. Tovább súlyosbítja a helyzetet, hogy jelenleg nem létezik jogszabályi meghatározása annak, mit jelent a „kompakt tömbben élnek” kifejezés.
– Mit lehet tenni ebben a helyzetben?
– Mindent elkövetünk annak érdekében, hogy a 7. cikkely módosítására vonatkozó javaslat ne emelkedjék törvényerőre. Ennek érdekében a KMKSZ kezdeményezésére levelet írtunk Ukrajna elnökének, amelyet jelentős ukrajnai kisebbségi szervezetek vezetői, parlamenti képviselők is aláírtak. A levél hatására a közelmúltban tanácskozásra került sor az Oktatási és Tudományos Minisztériumban a kormányzat, a 7. cikkely módosítását kezdeményező nem kormányzati szervezetek és az ukrajnai nemzetiségek képviselőinek bevonásával. A tanácskozáson egyebek mellett részt vett Refat Csubarov parlamenti képviselő, a krími tatárok törvényhozó és önigazgatási szervének, a Medzslisznek az elnöke, valamint Tóth Mihály, az Ukrán Nemzeti Tudományos Akadémia Koreckij Állam- és Jogtudományi Intézetének tudományos főmunkatársa, kisebbségi jogi szakértő. A fórumon a kisebbségek képviselői egyértelműen megfogalmazták álláspontjukat, hogy a tervezett módosítás alkotmányellenes, és egyértelmű visszalépést jelent a nemzetiségi jogok tekintetében. Javaslatomra Lilija Hrinevics oktatási miniszter meghívást kapott a parlament emberi jogi és nemzetiségi kisebbségi bizottságának ülésére, ahol szintén kifejtettük, hogy a módosítási javaslat, amelyet a minisztérium magáévá tett, jelentős visszalépést jelent a kisebbségi jogok terén, illetve sérti az Alkotmányt és Ukrajna nemzetközi kötelezettségvállalásaival is ellentétes. Bizottságunk a meghallgatás eredményeként úgy határozott, hogy levélben fordul az oktatási minisztériumhoz, valamint a parlament oktatási szakbizottságához, amelyben felszólítja a tárcát és a bizottságot, hogy ne támogassanak az Alkotmánnyal ellentétes, a meglévő kisebbségi jogokat szűkítő javaslatokat. Minap ukrajnai kisebbségi szervezetek vezetőivel együtt találkoztam Magyarország, Bulgária, Románia és Moldova kijevi nagyköveteivel, akiknek szintén előadtuk a nemzetiségi jogok szűkítésével kapcsolatos aggodalmainkat, illetve felhívtuk a figyelmet arra, hogy a szóban forgó tervek ellentétesek az Ukrajna és az országaik közötti alapszerződésekkel, amelyek garantálják az itt élő kisebbségek számára az anyanyelvű oktatást. Ezen túlmenően is mindent meg kívánunk tenni annak érdekében, hogy felhívjuk az ország vezetőinek és a nemzetközi szervezeteknek a figyelmét arra, hogy egy ilyen szellemű oktatási törvény elfogadása igen jelentős visszalépés lenne a kisebbségi jogok terén, illetve veszélyeztetné az ország stabilitását és a nemzetiségek közötti békét.
– Mit lehet tudni a nyelvtörvény alkotmányossági felülvizsgálatáról?
– Emlékezetes, hogy Az állami nyelvpolitika alapjai címet viselő jogszabályt még 2012. július 3-án, azaz a Janukovics-éra idején fogadta el parlament, s 2013. augusztus 10-én lépett hatályba. A jogszabály egyebek mellett lehetővé teszi, hogy a hivatalos ügyintézés nyelve legyen az ukrán mellett az a nyelv, amelyet az adott régióban legalább a lakosság 10 százaléka beszél. Így Kárpátalja számos településén és több járásában regionális nyelvvé válhatott a magyar. A 2013–2014-es Majdan-tüntetések után a parlament egyik első határozatával megkísérelte hatályon kívül helyezni a törvényt, ám Olekszandr Turcsinov megbízott államfő és parlamenti elnök az erre vonatkozó határozatot nem írta alá. Nem sokkal később 57 parlamenti képviselő beadványt nyújtott be Ukrajna Alkotmánybíróságához (KSZU), amelyben kérték a nyelvtörvény alkotmányosságának a felülvizsgálatát. A beadvány tárgyalását az Alkotmánybíróság korábban több ízben elutasította, illetve elhalasztotta. Nemrég azonban ismertté vált, hogy november 17-én a KSZU megkezdi a beadvány tárgyalását. Rendkívül veszélyesnek tartom a helyzetet, hiszen amennyiben alkotmányellenesnek nyilvánítják a törvényt, hatályon kívül helyezhetik, miáltal megszűnik a nyelvi jogok szabályozása az országban, annak minden negatív következményével együtt. Emiatt be is jelentkeztünk az ominózus alkotmánybírósági ülésre, ahol megpróbáljuk kifejteni a kárpátaljai magyarság véleményét. Emellett levélben fordulunk az alkotmánybírósághoz, amelyben kérjük, hogy ne nyilvánítson alkotmányellenesnek egy olyan törvényt a testület, amely jelentős jogokat biztosít az Ukrajna lakosságának 20 százalékát kitevő kisebbségek számára.
Ukrajna együtt fog működni Donald Trumppal, miután hivatalossá válik, hogy ő nyerte az amerikai elnökválasztást – jelentette ki Dmitro Simkiv, Petro Porosenko ukrán elnök hivatalának helyettes vezetője szerdán egy tévéinterjúban.
A tisztségviselő szavai szerint Kijevnek szüksége van arra, hogy növelje a világközösségben az Ukrajnával szövetséges országok koalícióját.
“Azon a szinten kell fejlesztenünk kapcsolatainkat (az Egyesült Államokkal), amelyen már évek óta tesszük. Ezért biztos vagyok abban, hogy megtaláljuk a módját a jövőbeli együttműködésnek, attól függetlenül, milyen lesz az (amerikai) elnöki adminisztráció” – fejtette ki, leszögezve, hogy a kijevi vezetés kész együtt dolgozni Trumppal.
Olekszij Honcsarenko, a Porosenko elnök mögött álló parlamenti tömörülés frakcióvezető-helyettese viszont azon véleményének adott hangot, hogy Trump elnökválasztási győzelme után kiszámíthatatlanná válik a nemzetközi politika, beleértve Ukrajna és az Egyesült Államok kapcsolatait.
Az amerikai elnökválasztási kampány során több esemény is kétségeket ébreszthetett Kijevben afelől, hogy Trump elnökké választása esetén nem romolhat-e az ukrán-amerikai viszony. A republikánus elnökjelölt a kampány alatt olyan kijelentést tett, miszerint Vlagyimir Putyin orosz államfőt jobb vezetőnek tartja Barack Obama amerikai elnöknél. Emiatt hevesen bírálta őt Hillary Clinton demokrata elnökjelölt és stábja, a “Kreml bábjának” nevezve Trumpot.
Több ízben is felröppentek olyan híresztelések, hogy Trumpot – a Krím félszigetet önkényesen bekebelező és a kelet-ukrajnai konfliktusban kulcsszerepet játszó – Oroszország központi vezetéséből támogatják.
A The New York Times című tekintélyes amerikai lap augusztusban arról adott hírt, hogy Paul Manafort, Trump kampánymenedzsere több millió dollárt kaphatott a 2014-ben megbuktatott ukrán elnök, Viktor Janukovics pártjától, amelynek éveken át tanácsadóként dolgozott. Manafort neve ugyanis felbukkant az ukrán hatóságok által vizsgált, a Régiók Pártjának “fekete főkönyveként emlegetett” nem hivatalos dokumentumban. A kampánymenedzser ezután lemondott tisztségéről.