Összesen 24 egykori Alexandra könyvesbolt helyén nyit Líra-Móra könyvesbolt néven új üzletet április végéig a Janikovszky és Kolosi Kft., az üzemeltető kedden az utolsó szükséges szerződéseket is aláírta az üzlethelyiségek bérbeadóival. Húsz könyvesbolt már megnyílt, további négy megnyitása a következő hetekben várható – tájékoztatta a Líra Könyv Zrt. az MTI-t.
A közlemény szerint a januárban bezárt egykori Alexandra könyvesboltok kiesését az egész magyar könyvpiac megérezte, a Móra Könyvkiadó és a Líra-csoport tulajdonosai ezért elhatározták, hogy ajánlatot tesznek az ingatlan-tulajdonosoknak a stratégiai szempontból fontosnak ítélt könyvesboltok átvételére. Az általuk létrehozott Janikovszky és Kolosi Kft. végül 24 üzlethelyiség bérleti jogát szerezte meg az ország számos pontján.
A szerződések aláírása után a legtöbb helyen lezajlott a leltár is, a Líra Könyv Zrt. – mint nagykereskedő – pedig ajánlatot tett a korábban az Alexandra-csoporttal szerződésben álló kiadóknak az árukészlet bizományos átvételére. A kiadók éltek a lehetőséggel, így sikerült elkerülni, hogy kereskedelmi és kulturális szempontból egyaránt fontos könyvesboltok huzamos ideig zárva tartsanak – közölte a Líra.
A Líra Könyv Zrt. emellett saját kereskedelmi és franchise hálózatát is növelte. Az ugyancsak tavasszal megnyíló mohácsi és tököli Líra-könyvesboltok mellett a fővárosi Dohány utcában kedden – háromhetes próbaüzem után – megnyit a Magvető Café is. Az irodalmi kávézó és könyvesbolt elsősorban a Magvető Kiadó könyveit kínálja a vásárlóknak.
Több mint 700, a Magvető Kiadó gondozásában megjelenő kötet kapható jelenleg kereskedelmi forgalomban, de eddig nem volt olyan könyvesbolt, ahol a vásárlók a teljes kínálatból válogathattak volna. A Magvető Café emellett találkozási pont is kíván lenni, ahol kötetbemutatók, kisebb színházi előadások és rendhagyó irodalomórák várják a szépirodalom barátait.
Az április végére lezáruló építkezési folyamat végén összesen 92 könyvesboltot működtet majd a Líra-csoport, ezzel Magyarország legtöbb könyvesboltot üzemeltető hálózata jön létre – közölték.
A nyilvános cégadatok szerint a Líra Könyv Zrt. nettó árbevétele 2015-ben 5,89 milliárd forint volt az előző évi 5,13 milliárd forint után. A cég mérleg szerinti eredménye 167 millió forintra nőtt az előző évi 145 millió forint után.
A tojást hozó nyuszi már a XVI. század óta létezik. Már ekkor ajándékokkal és tojásokkal lepték meg szeretteiket az emberek. De csokitojást először csak a XIX. században adhattak egymásnak az emberek.
Az első csokoládéból készült tojások a XIX. század elején bukkantak fel Németország és Franciaország területén és a század végére gyakorlatilag egész Európában népszerűségnek örvendett már. Az első igazi, klasszikus, üreges és ízletes csokitojás pedig a Cadbury műhelyben készült 1875-ben.
A különböző csokifigurák gyártása Magyarországon az 1900-as évek elején kezdődött meg. Az első példányok tömény, tojásformába öntött példányok voltak, üregeseket nagyon kevesen tudtak készíteni. Az emberek eleinte idegenkedve fogadták, az akkor még különös szokásnak tűnő csokoládé-tojásokat.
A két világháború között azonban fellendült a fogyasztásuk, ami nagyban a csomagolásnak volt köszönhető. A neves művészek és grafikusok által tervezett, csodálatosan kidolgozott csomagolópapírokat akkoriban a szaksajtó a világ legjobbjainak ítélte, mely komolyan hozzájárult a csokoládé terjedéséhez.
A csokitélapó nemzetközi karrierje is a XIX. században, 1880-ban kezdődött, amikor a Suchard család egy 300 darabból álló sorozatot készített kifejezetten gyűjtők számára. Ezek az édességek szintén tömör csokiból készültek még. A sikeren felbuzdulva aztán a gyárak hamarosan ráálltak a tömeggyártásra.
Magyarországon 50 évvel később egy egészen más technikával indult a termelés: Stühmer Frigyes, a legnagyobb hazai csokoládégyár alapítója 1934-ben egy egyedülálló technikával kezdett bele a csokoládéfigurák gyártásába. A legkülönfélébb alakokat készítették el így, például matyó legényt és leányt, húsvéti nyulat, de persze nem maradhatott ki a Mikulás sem. Később megépült a Diósgyőri Édesipari Gyár, ahol Magyarországon először kezdődött el a csokoládéfigurák gépesített nagyüzemi gyártása.
Meg kell büntetni az északnyugat-szíriai Idlíb tartományban végrehajtott feltételezett gáztámadás felelőseit – jelentette ki szombaton Szergej Lavrov orosz külügyminiszter. A politikus azután nyilatkozott, hogy Moszkvában megbeszélést folytatott katari kollégájával, Muhammad bin Abdul Rahman ász-Száni sejkkel.
Lavrov a közös sajtóértekezleten kijelentette, Moszkva ragaszkodik ahhoz, hogy a szíriai Han Sejkun településen történteket szakértőkből álló nemzetközi csoport vizsgálja ki, amely munkájában támaszkodna a Vegyifegyver-tilalmi Szervezet (OPCW) titkárságának munkatársaira. A csoport részét képeznék továbbá az ENSZ Biztonsági Tanácsa tagjainak, az európai országoknak, valamint a régió államainak szakértői.
Hangsúlyozta: meggyőződése, hogy a vizsgálat eredményei tárgyilagosak lesznek, és a cselekmény tetteseit felelősségre vonják.
A katari diplomácia vezetője hangoztatta, hogy Doha kiáll az asztanai formátumban tartott szíriai rendezés mellett. Hozzátette, megvitatták az ott folytatott tárgyalásokat, amelyeket a továbbiakban is támogatnak, és amelyek jelentős segítséget nyújtanak a szíriai politikai rendezést célzó genfi folyamathoz.
Lavrov azt is mondta, a konfliktus külföldi szereplőinek jelezniük kell a szíriai konfliktusban érintett felek számára, hogy támogatják a tűzszünetet. Világos, egyeztetett jelzéseket kell küldeni, hogy az Asztanában kötött megállapodásnak megfelelően tartsák tiszteletben a fegyvernyugvást.
Damaszkuszt vádolják és védik
A nyugati országok a szíriai kormányerőket vádolják a több mint 80 halálos áldozatot követelő április 4-ei akció elkövetésével, Damaszkusz azonban tagadja ezt.
Az Egyesült Államok a valószínűsített vegyifegyver-támadásra megtorlásul április 7-én 59 Tomahawk robotrepülőgépet indított el a szíriai Sarját légi bázis ellen, ahonnan a feltételezések szerint a rezsim erői elkövették az idlíbi település elleni csapásukat.
Грайливий вітер, що колише віття, хмарний небосхил, відкриті парасольки, тихий дощик – видовище, яке могли побачити гості події «Вірш площі», що відбувся 11 квітня на головній площі Берегова з нагоди Дня угорської поезії за організації ГО «Pro Cultura Subcarpathica» («PCS»). У заході взяли участь учні та вчителі угорськомовних шкіл з різних куточків Закарпаття. З огляду на те, що цьогоріч відзначають рік памʾяті Яноша Араня, присутні разом продекламували вірш угорського поета «Полегшення».
«Навіть погода пристосувалася до настрою вірша Араня», – звернула увагу присутніх голова «PCS» Кристина Кудлотяк, додаючи, що попри несприятливі погодні умови захід привабив багато відвідувачів.
У своїй промові генконсул Угорщини в Берегові Ендре Саліпські наголосив на важливості збереження угорської культури та мови, яке у нинішній ситуації проходить через неабиякі випробування. Наостанок високопосадовець процитував спонукальні рядки одного з віршів Яноша Араня.
Ректор Закарпатського угорського інституту ім. Ф. Ракоці ІІ Ілдіка Орос озвучила одну з точок зору колишнього монаха-бенедиктівця Плаціда Олофсона, згідно якій людина у всьому може знайти радість. «Вірш для нас, угорців, як молитва: у ній ми знаходимо і радість, і печаль», – підмітила ректор інституту. Наприкінці свого виступу вона зачитала обнадійливі слова закарпатської угорської письменниці Магди Фюзеші.
Опісля вітальних слів присутні продекламували вірш «Полегшення». Потім учень Берегівської ЗОШ №4 ім. Л. Кошута прочитав на памʾять поезію Дороті Новак «Перший рядок вірша».
Через погіршення погодних умов святкування продовжилося в атріумі ЗУІ. Допоки улагоджувалися технічні моменти, присутні мали змогу залишити свої підписи на розміщеному біля сцени портреті Яноша Араня. Потім письменник та член Літературного угрупування ім. Вілмоша Ковача та гурт «Альманах» мелодекламували вірші угорських поетів.
Наприкінці заходу настало й довгоочікуване «полегшення»: «Подих радості, / Очистять перли смутку, / На похмурих храмах / Веселка яскравими барвами заграє».
Томаш Нодь
Kárpátalja.ma
A teljesen sötétbe borult Szent Péter bazilikában kezdődik nagyszombat este a virrasztás, amelyen Ferenc pápa felnőtteket keresztel meg. A húsvét vasárnapi misén magyar nyelven is imádkoznak.
A húsvéti vigília hagyománya szerint a nagyszombat este fél kilenckor kezdődő szertartás a Szent Péter-bazilika bejáratánál indul, ahol az egyházfő megáldja a tüzet, rávési az alfa és az ómega görög betűket, valamint a 2017-es évszámot a húsvéti gyertyára, majd meggyújtja.
Innen Ferenc pápa és a vele koncelebráló papok a bazilika főhajóján az oltárig haladnak. Szokás szerint a hívőkkel teli Szent Péter-bazilika ezalatt teljes csendben és sötétben van, csak a papok és a hívők kezében levő gyertyák világítják meg. A bazilikában akkor gyulladnak fel a fények, amikor a pápa az oltárhoz ér. Ezzel egy időben megszólalnak a Szent Péter bazilika három napja néma harangjai is.
Ferenc pápa a virrasztáson felnőtteket keresztel meg, akik a világ különböző országaiból érkeznek.
A Vatikán honlapján közöltek szerint a vasárnap délelőtti, Szent Péter téri misén szokás szerint a világ különböző nyelvein imádkoznak, olaszul, héberül, angolul, portugálul, kínaiul. A vatikáni miséken felhangzó imádságok nyelvét folyamatosan váltogatják, a nagy világnyelvek mellett gyakori a ritka nyelvek használata is, az európai nyelveket pedig körforgásszerűen használják.
A negyedik imádság ez alkalommal magyarul szól: “A Húsvétból fakadó új élet kegyelme győzzön le minden megosztottságot és haragot, táplálja a testvériséget és segítsen mindenkit az igazság keresésében!” Vasárnap lesz 90 éves XVI. Benedek nyugalmazott pápa, akit Ferenc pápa már az előző napokban személyesen felköszöntött a Vatikánban – közölték.
Legkevesebb 25 ember meghalt és 16 eltűnt az Irán észak-nyugati részén a felhőszakadások következtében keletkezett árvizekben – közölte szombaton a helyi sajtó.
Az IRNA iráni állami hírügynökség idézte Ajabsir település rendőrfőnökét, aki arról számolt be, hogy tizenkét ember – három nő és kilenc férfi – holtestére bukkantak.
Az állami televízió tudósítása szerint Kelet-Azerbajdzsán Ázarsahr településén két ember meghalt, míg a tartomány más részein az előző értesülések szerint legalább tizenhat eltűnt. Az áldozatok száma közben növekedett, mert nem szűnik a heves esőzés.
A tévében bemutatott felvételeken azt lehetett látni, hogy az áradat autókat sodort magával. A vörös félhold, a hadsereg és a Forradalmi Gárdisták emberei is segítséget nyújtanak a menekítésben.
A Varázslatos Magyarország Természetfotó Nonprofit Kft. kiírja a Varázslatos Magyarország természetfotós pályázatát, amelynek alapvető célja, hogy népszerűsítse Magyarország nemzeti parkjainak csodálatos adottságait, természeti szépségeit, valamint természetfotósok számára folyamatos pályázati lehetőséget biztosítson. Szeretnénk létrehozni és megteremteni egy közösséget, amelynek célja gyönyörű országunk, valamint nemzeti parkjaink természeti szépségeinek, növény- és állatvilágának, valamint a nemzeti parkok által őrzött kulturális örökségnek a bemutatása. Szeretnénk támogatni pályázati lehetőséggel és díjakkal a Varázslatos Magyarország természetfotósait, valamint inspirálni mindazokat, akik vágyat éreznek e csodálatos hivatás, hobbi űzéséhez. Célunk, hogy a magyar emberek jobban megismerjék országunk természeti szépségeit, valamint az, hogy Magyarországon és külföldön egyaránt büszkélkedhessünk természetfotósainkkal és munkáikkal. Nemzeti parkjainkról további információkért, keresd fel a Magyar Nemzeti Parkok weboldalát, ahol minden nemzeti parkról bővebben tájékozódhatsz, illetve könnyedén eljuthatsz az egyes nemzeti parkok saját honlapjaira is!
A 2017 pályázati évben (2017. április 1.-2017. december 20. a Varázslatos Magyarország Természetfotó Nonprofit Kft. a következő kategóriákban hirdet meg havi természetfotós pályázatot (a 2017 pályázati évben nem lesz sem január, sem pedig február havi pályázat).
A pályázati évben 9 havi pályázat kerül kiírásra, amely pályázatok minden tekintetben egy-egy külön pályázatnak minősülnek (külön-külön pályázati kiírásokkal, díjakkal, zsűrizéssel):
Havi természetfotós pályázatok:
1. Varázslatos Magyarország természeti szépségei
2. Varázslatos Magyarország madarai
3. Varázslatos Magyarország egyéb állatai
4. Varázslatos Magyarország kompakt szemszögből
A. Varázslatos Magyarország mozgásban a természet (videó)
B. Varázslatos Magyarország ember a természetben
C. Képek a nagyvilágból
1. Varázslatos Magyarország természeti szépségei
Ebbe a kategóriába nevezhetők a következő témákban készített természetfotók:
- nemzeti parkok kulturális örökségei,
- tájképek,
- vízesések,
- kompozíciók,
- erdők,
- virágok, növények, gombák, mohák
- valamint, az ezekről készült makró felvételek.
Egy benevezett természetfotóra kapható maximális pontszám: 50.
2. Varázslatos Magyarország madarai
Egy benevezett természetfotóra kapható maximális pontszám: 50.
3. Varázslatos Magyarország egyéb állatai
Ebbe a kategóriába nevezhetők a következő témákban készített természetfotók:
- emlősök,
- kétéltűek,
- hüllők,
- halak,
- ízeltlábúak,
- férgek
- valamint, az ezekről készült makró felvételek.
Egy benevezett természetfotóra kapható maximális pontszám: 50.
4. Varázslatos Magyarország kompakt szemszögből
Ebbe a kategóriába nevezhetők a kompakt vagy bridge géppel készített természetfotók. A kompakt vagy bridge géppel készített természetfotók kizárólag ebbe a kategóriába nevezhetők!
Egy benevezett természetfotóra kapható maximális pontszám: 50.
A fentiekben felsorolt bármely pályázaton megszerzett pont bekerül a ranglistába (kivéve a közönségszavazást, amely továbbiakban sem kerül a ranglistába), a havi pályázatokon a 9 hónapból a legjobb 7 hónap, azaz 42 feltöltött képpel maximálisan 2100 pont szerezhető összesen a 2017-es pályázati évben (a legtöbb pontot elérő pályázó nyeri meg a 2017-es pályázati év fődíját),
- a pályázati év, 2017 pályázati évben 2017. április 1-től 2017. december 20-ig tart,
- havi természetfotós pályázatokra havonta maximum 6 kép tölthető fel,
- az év végi eredmény illetve fődíj a 9 hónapból a legjobb 7 hónap összpontszáma alapján kerül kiosztásra (ez lehetőséget ad azoknak a pályázóknak is, akik kihagynak maximum 2 hónapot, hogy az év végi fődíjért versenyben maradhassanak),
A. Varázslatos Magyarország mozgásban a természet (videó) (május 1-től)
Ebbe a kategóriába nevezhetők az alábbi feltételeknek megfelelő természetről készített videók:
- A videó hossza 15 és 30 másodperc közötti
- A videó formátuma: MP4
- A videó minimális felbontása 720p (azaz 1280x720px)
- A videó maximális felbontása 1080p (azaz 1920x1080px)
- A videó felbontása feleljen meg valamely szabványnak (pl. 720p-1280×720, 1080p-1920×1080)
- A videópályázatra havonta maximum 2 videó tölthető fel
- Csak Magyarország közigazgatási határain belül készült videók nevezhetők
- A videó készítésének időpontjára vonatkozóan nincs időkorlát
Egy benevezett videóra kapható maximális pontszám: 50.
A videópályázatra a nevezési díj 500 Ft videónként, havonta egy videó feltöltése ingyenes.
Az Mozgásban a természet pályázaton megszerzett pont különálló videó ranglistára kerül, mely a pályázók egész éves összpontszáma alapján alakul.
- a pályázati év, 2017 pályázati évben 2017. április 1-től 2017. december 20-ig tart,
- az év végi eredmény illetve a Mozgásban a természet pályázat fődíja a 9 hónap összpontszáma alapján kerül kiosztásra,
B. Ember a természetben
Ebbe a kategóriába nevezhetők az alábbi feltételeknek megfelelő fotók:
- a fotókon szerepeljen ember, közvetve, vagy közvetlenül
- a fotó a szabad természetben készüljön,
- álló orientáltságú kép legyen (vagy ha fekvő, akkor lehetőség legyen megvágni állóban),
- ideális esetben a kép felső negyedébe ne kerüljön aktivitás, vagy ember,
Egy benevezett természetfotóra kapható maximális pontszám: 50.
Az Ember a természetben pályázaton megszerzett pont nem kerül be a ranglistába. A pályázatra beküldött legjobb munkákból a Magyar Természetjáró Szövetség hivatalos lapja, a Turista Magazin választhat címlapot Emellett a pályázatra beküldött a képek (a fotós nevének megjelölésével, és a Varázslatos Magyarország logójával ellátva) felkerülhetnek a Magyar Nemzeti Parkok honlapjára, illetve megjelenhetnek a Magyar Nemzeti Parkok márkajelzéssel ellátott kiadványokban is.
- a pályázati év, 2017 pályázati évben 2017. április 9-től 2017. december 20-ig tart,
- az Ember a természetben pályázatokra havonta maximum 3 kép tölthető fel,
- az év végi eredmény illetve az Ember a természetben különdíj a 9 hónapból a legjobb 7 hónap összpontszáma alapján kerül kiosztásra (ez lehetőséget ad azoknak a pályázóknak is, akik kihagynak maximum 2 hónapot, hogy az év végi különdíjért versenyben maradhassanak),
C. Képek a nagyvilágból
Ebbe a kategóriába nevezhetők az alábbi feltételeknek megfelelő fotók:
- a fotó bármely ország területén készülhet, kivéve Magyarország
- a fotó a szabad természetben készüljön,
Ebbe a kategóriába nevezhetők a következő témákban készített természetfotók:
- nemzeti parkok kulturális örökségei,
- tájképek,
- vízesések,
- kompozíciók,
- erdők,
- virágok, növények, gombák, mohák
- madarak
- emlősök,
- kétéltűek,
- hüllők,
- halak,
- ízeltlábúak,
- férgek
- valamint, az ezekről készült makró felvételek.
Egy benevezett természetfotóra kapható maximális pontszám: 50.
- a pályázati év, 2017 pályázati évben 2017. április 9-től 2017. december 20-ig tart,
- “Képek a nagyvilágból” pályázatokra havonta maximum 4 kép tölthető fel,
A Képek a nagyvilágból pályázaton megszerzett pont bekerül a pályázat különálló ranglistájába ranglistába, a havi pályázatokon a 9 hónapból a legjobb 7 hónap, azaz 28 feltöltött képpel maximálisan 1400 pont szerezhető összesen a 2017-es pályázati évben (a legtöbb pontot elérő pályázó nyeri meg a 2017-es pályázati év Képek a nagyvilágból fődíját),
Mire és milyen képekre van szükségem, hogy a képeimet feltöltsem és részt vehessek a pályázaton:
A pályázatoknál a következő formátumokra lesz szükség, minden havi pályázat esetében az alábbi fájlokat kell feltölteni az érvényes pályázathoz:
- az eredeti dia, negatív, illetve módosítatlan RAW fájl valamint kompakt és bridge rendszerű gépeknél az eredeti JPG állomány (csak az a kép kerülhet kiállításra, vagy a könyvbe, amely legalább 6 (kompakt szemszögből kategória és Ember a természetben pályázat esetén 5) megapixel felbontású), – sRGB színprofilban elkészített JPEG fájl, maximális minőség (Adobe Photoshop jpeg 10-nek megfelelő tömörítés ajánlott), amelynek felbontása megegyezik az eredeti fájl (pl. RAW) felbontásával, maximum a vágás méretével csökkenhet.
A feltöltött kép maximálisan megengedhető vágása az eredeti formátum képpontjainak 50%-a. Amennyiben a feltöltött kép ennél is kisebb az eredeti műhöz képest, az azonnali kizárásra kerül a pályázatról!
- bármilyen oldalméretű-arányos kép feltölthető de törekedjen a pályázó a szabványos oldalméretek betartására 1:1, 1:1.5, 1:2, 1:3, 3:2, 4:3, 5:4,
- az EXIF adatok minden fájl esetében kötelezőek (RAW és feldolgozott JPG),
- a 2017 pályázati év során egy sorozatfelvétel fotóiból csak egy fotó nevezhető (a sorozatfelvétel ugyanazon témát ábrázolja minimális eltéréssel), amennyiben a zsűri tudomást szerez arról, hogy két kép került nevezésre egy ugyanazon sorozatból, úgy a pályázót megkeresi, a technikai szűrés ideje alatt lehetőséget biztosít a kérdéses kép cseréjére, amennyiben a pályázó nem elérhető vagy nem válaszol a megkeresésre és nem történik meg a kérdéses kép cseréje, úgy a képet véglegesen törli a pályázatból,
- csak Magyarország közigazgatási határain belül készült képek nevezhetőek, amennyiben a zsűri meggyőződik arról, hogy nem a Magyar Köztársaság területén készült kép került nevezésre, úgy a pályázót megkeresi, a technikai szűrés ideje alatt lehetőséget biztosít a kérdéses kép cseréjére, amennyiben a pályázó nem elérhető vagy nem válaszol a megkeresésre és nem történik meg a kérdéses kép cseréje, úgy a képet véglegesen törli a pályázatból,
- a pályázatra feltöltött képek legkésőbb az aktuális pályázat lezárásáig törölhetőek és módosíthatóak,
- a havi természetfotós pályázatra feltöltött képek nem nevezhetők a VM más pályázatain,
- a képek a zsűri elé csak a nevezési díj befizetése után kerülhetnek.
A pályázat nyitott minden regisztrált felhasználó számára profizmustól, kortól, nemtől és nemzeti hovatartozástól függetlenül.
Sikeres részvételhez fontos tudni a következőket:
A képek etikai szempontból ne legyenek kifogásolhatóak (csak olyan képek nevezhetők, amelyek az élővilágban okozott károk nélkül készültek), nem készülhetnek olyan manipulációval, ami a valóságot meghamisítva mutatja be, nem sérthetnek a közerkölcsöt és nem sérthetik az emberi méltósághoz kapcsolódó jogokat.
A kép feldolgozása során a korrekció a következő digitalis módosításokból állhat: szintek (levels), gradációs görbék (curves), színegyensúly (color balance), színezet/telítettség (hue/saturation) és fényerő/kontraszt (brightness/contrast), árnyékok/csúcsfények (shadow/highlight)!
Képelemek eltávolítása vagy hozzáadása nem megengedett, viszont lehetőség van az eredeti kép készítése közben keletkezett technikai hibák eltávolítására: karc, vegyszerfolt, a fényérzékelőre tapadt por. Engedélyezett a kép megvágása, zavaró elemek levágása és a kép orientációjának megváltoztatása. Engedélyezett továbbá a felvételek fekete-fehérré alakítása, valamint az analóg felvételeknél a szkennelési/digitalizásási hibák (karcolás, porszem) eltávolítása. Amennyiben a zsűri meggyőződik arról, hogy olyan kép került nevezésre, amely a fenti szabályok bármelyikét megszegi, az érintett képet törli, kizárja a pályázatból!
A képfájl ne tartalmazzon semmilyen utálást a kép szerzőjének személyazonosságára, különben a kép nem jogosult a pályázatban való részvételre. A pályázó tudomásul veszi, hogy a beküldött képek elkészítésével vagy azok nyilvános bemutatásával (kiállításával) okozott esetleges személyiségi és szerzői jogsértésekért minden felelősség a pályázót terheli, beleértve a jogsértéssel bekövetkező anyagi felelősséget is. A résztvevő a pályázati anyag elküldésével automatikusan elfogadja a pályázati feltételeket és egyben hozzájárul, hogy a rendezők a Varázslatos Magyarország weboldalán és a pályázattal kapcsolatos publikációkban/albumokban valamint kiállításokon, a kiállítást propagáló egyéb elektronikus/nyomtatott publikációkban és kereskedelmi forgalomba nem kerülő reklámtárgyakon (toll, bögre stb.) képeiket térítésmentesen használják. A kiállítás megfelelő propagálása céljából a képeket a pályázatot kiíró szabadon, szerzői jog érvényesítése nélkül felhasználhatja (sajtó, TV). A kiállítás képeit (kiállítási nagyításokat) a befogadó intézmények környezet- és természetvédelmi célokra később felhasználhatják! A beküldött képek emellett szintén térítésmentesen megjelenhetnek a Magyar Nemzeti Parkok márka kiadványaiban, online felületein, és egyéb anyagain, a fotós nevének, és a Varázslatos Magyarország logójának feltüntetésével.
Minden hónapban a zsűri meghatározott pontrendszer alapján díjazza a legjobb képeket, a megszerzett pontokból egy ranglista készül, összesítve és minden kategóriában (a ranglista menüpont alatt választható ki a legördülő menüből), ahol minden pályázó nyomon követheti az éves és évközi munkáját. Havonta, holtverseny esetén a zsűri a közönségszavazás lezárása után dönt az egyes helyezésekről, tehát holtverseny, pontegyelőség nincs. Év végén az összesített ranglista 1. helyezettje nyeri el a Varázslatos Magyarország természetfotó pályázat fődíját (2018. március). Év végi holtverseny esetén a havonta elért helyezések döntenek (év végén két ugyanolyan pontszámmal rendelkező pályázó közül az kapja meg a kérdéses helyezésért járó díjat, aki többször ért el jobb helyezést a másiknál, bármelyik havi természetfotós pályázaton).
A díjakat és különdíjakat a felajánlások függvényében folyamatosan frissítjük, bővítjük!
Havi pályázat díjai az Ember a természetben kategóriában (oklevél mellett):
1 éves Turista magazin előfizetés, a Turista magazin felajánlásával
Közönségszavazás havi különdíja (egy különdíj, az összes kategóriából, a legtöbb közönségszavazatot kapott kép nyeri el):
1. Varázslatos Magyarországunk 2016 című könyv
A Mozgásban a természet (videópályázat) év végi fődíja (oklevél mellett):
1. Videó és fotó rögzítésére alkalmas drón (DJI)
Év végi (2018. március) fődíj (oklevél mellett):
1. Nettó 500 000 Ft
A díjakat és különdíjakat a felajánlások függvényében folyamatosan frissítjük, bővítjük (a változtatás jogát fenntartjuk)!
Minden havi természetfotós pályázatra 1 képet ingyenesen tölthetsz fel, amelyet a havi pályázat kezdetekor írunk jóvá.
A 2013 pályázati évben bevezetésre került a KREDIT rendszer. A havi természetfotós pályázatokon nevezett képért, amely eléri a 40 pontot az 50 pontból, a következő havi pályázaton 1 ingyenes képet írunk jóvá (értelemszerűen, ha egy pályázó mind a 6 képe eléri a 40 pontot, a következő pályázaton 6 ingyenes képet írunk jóvá).
A havi természetfotós pályázatra havonta maximum 6 kép tölthető fel (a képfeltöltés feltétele a nevezési díj befizetése).
- a nevezési díj minden hónapban képenként bruttó 500 Ft, Panda Klub tagoknak bruttó 400 Ft, a következő kategóriákban:
- Varázslatos Magyarország természeti szépségei,
- Varázslatos Magyarország madarai,
- Varázslatos Magyarország egyéb állatai,
- Varázslatos Magyarország kompakt szemszögből,
- Varázslatos Magyarország mozgásban a természet
- Képek a nagyvilágból
- a nevezés minden hónapban ingyenes, a következő kategóriában:
- Ember a természetben
amelyet banki átutalással lehet fizetni a következő bankszámlaszámra (A banki átutalás 2-3 napot IS igénybe vehet! Az átutalás bizonylatát elektronikus formában küldd el az info@varazslatosmagyarorszag.hu e-mail címre, ezzel tudjuk biztosítani a gyorsabb ügymenetet):
Varázslatos Magyarország Természetfotó Nonprofit Kft., RAIFFEISEN BANK 12010240-01198102-00100007,
-az utalásnál kérjük feltüntetni a megjegyzés rovatba a pályázó nevét, valamint a felhasználói nevét, Panda Klub tagok esetén pedig a “Panda Klub” szót és az azonosító számot a tagsági kártyáról.
Az aktuális egyenleg (feltölthető képek száma), a bejelentkezés valamint befizetés után, a képfeltöltés menüpontban folyamatosan látható.
A pályázati oldalon feltöltött képeket szakmai zsűri bírálja el, valamint a honlap látogatói is szavazhatnak az általuk jónak ítélt képekre (a zsűrizés és a közönségszavazás ideje alatt a fotók szerzője nem látható). A zsűri tehát 5 szakmai állandó zsűritagból áll,
A 2017-es év szakmai zsűri tagjai természetfotós kategóriában:
1. Keleti Éva fotográfus
2. Dr. Kalotás Zsolt természetfotós, természetvédelmi szakember
3. Suhayda László természetfotós
4. Szilágyi Attila természetvédelmi szakember
5. Zsila Sándor természetfotós, fotóművész
- a havi természetfotós pályázat bármely kategóriájába a képeket minden hónap 1-től lehet feltölteni az adott hónap 20-ig,
A 2017-es év szakmai zsűri tagjai videó kategóriában:
1. Tóth Zsolt Marcell termeszetfilm.hu
2. Szilágyi Attila természetvédelmi szakember
- a Mozgásban a természet pályázat bármely kategóriájába a videókat májustól minden hónap 1-től lehet feltölteni az adott hónap 20-ig,
- 20-tól a zsűrinek a hónap utolsó napjáig van ideje, hogy a pályázók anyagaiból a legjobb képeket kiválassza, és pontozza azokat,
- a szakmai zsűri a 2017-es évadban, a minden pályázatra feltöltött, eredeti, módosítatlan állományok alapján a képfeldolgozás minőségét is figyelembe veszi a pontozásnál.
- ugyanezen idő alatt a közönségszavazók szavazhatnak azokra a képekre, amelyek a pályázati kiírásnak megfeleltek egy “technikai előszűrés” után,
- a havi pályázatok esetén, a zsűri pontszámai azonban csak a közönségszavazás után lesznek nyilvánosak,
- a közönségszavazás bárki számára nyitott, azonban mindenki egy képre csak egyszer és több képre is szavazhat. A szavazás minden hónapban a “technikai előszűrést” (minden hónap 20-a után kb. 1-2 napot vesz igénybe) követően kezdődik és minden hónap utolsó napjáig,
- minden hónap elején már láthatóak az előző havi nyertes képek valamint a pályázók aktuális ranglistája,
- a zsűrizés folyamán, zsűrizést megelőző “technikai előszűrés” után párhuzamosan zajlik a zsűrizés és a közönségszavazás. A zsűritagok pontozzák a képeket 1-10-ig, tehát a zsűri által kiosztható legmagasabb pontszám egy képre 50 pont, ez a pontszám kerül, képenként a ranglistába,
- a közönség 1-5 pontig szavazhat a képekre, majd ezek összeadódnak és a legtöbb pontot elért kép kapja a maximum 5 pontot, a legkevesebb pontot elért kép pedig a minimum 0 pontot. Minden hónapban a legtöbb közönségszavazatot kapott természetfotó különdíjban részesül, év végén a közönségszavazás győztese különdíjat kap (lásd a “Díjak” menüpont alatt).
Az év végi közönségszavazás nyertese az a pályázó lesz, aki a legtöbb első helyet szerezte meg a Havi természetfotós pályázatok közönségszavazásán (2017. április 1-től 2017. december 20-ig). Év végi holtverseny esetén a közönségszavazáson elért helyezések döntenek (év végén az a pályázó kapja meg a közönségszavazás különdíját, aki többször ért el jobb helyezést a másiknál, bármelyik pályázaton),
- a nyertes képek bekerülnek a galériába, ahol különböző feltételek szerint böngészhetünk közöttük,
- a havonta legjobbnak ítélt képek (zsűri külön elbírálása alapján) részt vesznek a kiállításainkon (részletekről folyamatosan tájékozódhatsz honlapunkon).
http://varazslatosmagyarorszag.hu/index.php?oldal=hirlevel&hirid=259
Robbanásszerűen terjednek az Android elleni kártevők, ezért fokozottan kell védeni az ilyen operációs rendszerrel működő készülékeket – közölte a G Data vírusvédelmi cég.
A tájékoztatás szerint 2011-ben csupán négyezer kártékony kódot fedeztek fel a biztonsági cégek, 2013-ra már milliós nagyságrendről beszéltek, napjainkban pedig már naponta 9 ezer új androidos kártevő jelenik meg. A cég ezt az Android népszerűségével magyarázza, amely már a világ vezető internetes operációs rendszerévé vált.
A G Data a növekvő vírusveszély miatt az andoridos telefonokra vírusvédelmet, a vállalatok számára pedig vírusvédelmet tartalmazó mobileszköz-menedzsment szoftvert javasol.
Az 1985-ben alapított G Data kiberbiztonsági vállalat jelenleg mintegy 400 embert foglalkoztat és 9 országban tart fönn önálló képviseletet. A céget emellett további 90 országban több ezer minősített szakértő képviseli, Magyarországon 2012 óta van jelen.
Pakisztánban a legnehezebb a keresztények helyzete, a vallási kisebbség tagjai folyamatosan életveszélyben vannak – mondta Maróth Miklós orientalista, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja péntek reggel az M1 aktuális csatornán.
Az orientalista elmondta, Pakisztánban úgy tartják, ha valaki ismeri a próféta tanításait, de nem tiszteli, akkor kigúnyolja Mohamedet, ami halálbüntetést von maga után.
A többi iszlám országgal kapcsolatban megjegyezte, a muzulmán felekezetek megosztottsága komoly konfliktusokkal jár, de mind a síiták, mind a szunniták egyetértenek abban, hogy a kereszténység egy veszélyes kisebbség.
“Ennek ellenére, ha a kereszténység megmarad a Közel-Keleten az azért lehetséges, mert a muzulmánoknak egy csoportja valóban békés és toleráns, és próbálja az együttélést megalapozni” – fűzte hozzá.
A korábban közölteknél sokkal több, legkevesebb 90 szélsőséges fegyveres halt meg Afganisztánban az amerikai hadsereg legerősebb nem nukleáris bombájának első bevetésében – közölte szombaton egy helyi tisztviselő.
Pénteken az afgán védelmi minisztérium az állította, hogy az Iszlám Állam (IÁ) terrorszervezet legkevesebb 36 harcosa halt meg. A dzsihadisták szócsövének számító Aamák hírügynökségen keresztül az IÁ viszont cáfolta, hogy a támadás halottakat vagy akár sebesülteket követelt volna a soraikból.
Eszmail Sinvar, annak az Acsin nevű körzetnek a kormányzója, amelyben az óriásbombát ledobták, szombaton azt mondta, hogy a dzsihadista szervezet 92 harcosa halt meg a légicsapásban. A robbanásban a fegyveresek három föld alatti alagútja megsemmisült. Egy másik tisztviselő, a tartományi kormányzó szóvivője szerint ugyanakkor az IÁ 90 emberét vesztette el.
Az amerikai hadsereg csütörtökön első ízben vetette be a GBU-43 típusú MOAB bombát, amely “minden bombák anyjaként” is ismert. A 10,3 tonna súlyú, GPS-irányítású bomba a legnagyobb pusztító erejű nem nukleáris harceszköz az amerikai hadsereg arzenáljában.
Kozma Imre atya, irgalmasrendi szerzetes, a Magyar Máltai szeretetszolgálat elnöke szerint érdemes elgondolkodni a nagyszombat csendjében, hiszen a húsvét nem pusztán a legnagyobb ünnep, sokkal inkább maga az ünnep.
Valójában minden keresztény ünnep a húsvétból ered, így ez szolgál minden más ünnep alapjaként – fogalmazott Kozma Imre az M1 Ma reggel című műsorában.
Az ünnep hangulatának átéléséért meg kell szabadulnunk azoktól a terhektől és bűnöktől, amelyek rátelepednek az emberi kapcsolatainkra. Ebben a kontextusban a bűn azt jelenti, hogy az ember csak önmagával foglalkozik, magával van elfoglalva, önző, mi több, csak magára gondol. A húsvét ünnepe, a szeretet ünnepe, pontosan ezt a kapcsolatot kívánja rendezni.
A szerzetes szerint annak ellenére, hogy individuumok vagyunk, egy közösség tagjai is vagyunk, egy közösségben és egymással szoros kapcsolatban élünk. Húsvét pontosan az emberi kapcsolatokat rendezi, Krisztus is ebben mutatott példát.
A húsvét előtti készülődés rendszerint ezt célozza: közösség szervezódik a finom ételekkel teli asztal körül, jó lenne ha mindannyian egymásra találnánk.
Kozma Imre szerint a szeretet azt jelenti, hogy az ember elajándékozza az életét. Nem a miénk az életünk, azért kaptuk, hogy egymás életét teljesebbé tegyük. Ez csak akkor lehetséges, ha a másikra gondolunk. Jézus Krisztus élete pontosan ezt illusztrálja, hiszen ő az életével és a halálával fejezte ki az Isten szeretetét.
Az élettel kapcsolatosan nem valamiféle túlvilági jutalomra kell gondolni, hanem a hit gyümölcsére, vagyis arra, hogy mi, emberek egymásért vagyunk. A szerzetes véleménye szerint rá kell döbbennünk arra, hogy beleszerettünk ebbe a világba, de az Isten talán kicsit másfelé is szeretne minket fordítani. Az embernek nem pusztán el kell gondolkodnia önmagáról és az értékeiről, de ezeket osztogatnia is kell a közössége tagjai között.
Állami tulajdonú ingatlanok egyházaknak történő ingyenes átadása érdekében nyújtott be törvénymódosítási javaslatot az Országgyűlésnek Seszták Miklós nemzeti fejlesztési miniszter április 12-én.
Javaslata szerint az Egri Főegyházmegye tulajdonába kerülne egy egri pincerendszer, amelyet kulturális és hitéleti feladatokra hasznosítana, két esztergomi ingatlant pedig az Esztergom-Budapesti Főegyházmegye kapna meg oktatási célokra.
Szintén oktatási célból jutna hozzá egy miskolci ingatlanhoz az Egységes Magyarországi Izraelita Hitközség, míg egy budapesti, IV. kerületi ingatlan egy részét nevelési, oktatási, felsőoktatási feladatainak ellátása érdekében kapna meg a Don Bosco Szalézi Társasága.
A Konstantinápolyi Egyetemes Patriarkátus – Magyarországi Ortodox Exarchátus is hozzájutna egy ingatlanhoz Budapest VIII. kerületében, a Múzeum utcában. A várhatóan szeptember 1-jétől hatályba lépő jogszabály ezen eleme a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű nemzeti vagyonnak minősülő műemlékek és műemlék-együttesek körébe tartozik, ezért annak elfogadása minősített többséget igényel.
A húsvét a keresztény világ egyik nagy ünnepe. Jézus feltámadását ünneplik ekkor mindenhol. Mióta világ a világ, az emberek megünnepelték a tavaszt, a természet megújulását. Amikor húsvétra készülünk, nemcsak a feltámadásnak, hanem az újjászületésnek is örvendünk.
Az ünnephez igen sok népszokás kötődik, valamint elterjedtek a húsvéti jelképek is. Ez utóbbiak közül legnépszerűbb és legismertebb a hímes tojás, melyet egykor előszeretettel készítettek a lányos házaknál. Húsvét nagyhetén ismerjük meg részletesebben eme jelkép eredetét! Talán így többen kedvet kapnak a hímeskészítéshez.
A tojás ősi termékenységszimbólum, szinte minden népnél fellelhető: a születés, a teremtés, a megújhodás jelképe. A kereszténységben a feltámadás szimbóluma lett. A tojás szimbolikáját még a baromfitartással nem foglalkozó északi népeknél is felleljük, ők a madarak tojásait gyűjtötték az erdőn. Magyarország területén már az avar kori sírokban is találtak díszített tojásokat. A bukovinai székelyek a nagyhéten felállított jelképes Krisztus-sírba is tesznek díszes tojást.
A tojásnak fontos szerepe van a húsvéti étrendben, de a színezésük, díszítésük ugyancsak régi korokra nyúlik vissza.
Ha az egyszerű festett vagy színezett tojásokat nézzük, akkor a legnépszerűbb szín a piros, ez napjainkban is így van. Ennek magyarázatát a színek mágikus erejébe vetett hit adhatja. A pirosnak védő erőt tulajdonítottak. A tojások piros színe egyes feltevések szerint Krisztus vérét jelképezi. Eredetileg növényi alapanyagokból nyerték a színt. A tojásokat vízbe áztatott hagymahéj levében főzték meg. Az eleinte egyszerű tojásokat később már különböző mintákkal díszítették. Növényi leveleket kötöttek rá, aztán mártották a hagymahéj vörös levébe. A díszítés másik módja a viasszal való festés. Ilyenkor a megolvasztott méhviasszal rajzolták meg a mintákat, mely azonnal száradt. A díszített tojást festékbe mártották, de a viasszal festett részek megtartották eredeti színüket.
Vidékünkön, Kárpátalján ma is találkozunk a fentebb leírt technikákkal. Gyakori nálunk a hagymahéj levében főzött tojás, melyet viasszal festenek meg előzőleg, de levelet is kötnek rá, vagy színezés után savval visszamaratják, esetleg éppen karcolják. Az utóbbi két technika leginkább a Bereg-vidéken terjedt el.
Külön említést érdemel az a viaszos technika, melyet vidékünkön még ma is alkalmaznak az egykori Ugocsa megyében lévő Salánkon. A megfőzött tojásokat megfestik viasszal, majd bekenik fényes porral. Az aranyszínű por csak a viaszos részre fog ráragadni, a tojás többi felülete tiszta marad. Ezzel a technikával a viaszos minta még inkább kiemelkedik.
Említésre méltóak a Nagydobronyban festett hímesek. A tojásokat oldószerbe kevert ételfestékkel festik meg, majd vékony, kihegyezett pálcikára tekert, vattából készült ecsettel festenek rá mintákat. Igazi különlegességnek számítanak az itt készített színes tojások. A salánki viaszos tojás, valamint a nagydobronyi hímes tojás bekerült a Magyar Értéktárba is.
A hímesek elkészítése nem kevés időt igényel, ám ezek nélkül nem ünnep az ünnep. Egykor szinte minden lányos háznál készültek hímesek, melyeket leggyakrabban a nagymama vagy az édesanya festett. Ma már egyre ritkábban találkozunk ezekkel. Pedig így, ünnep előtt már maga a festés, a tojások elkészítése is valódi élményt jelent, melyet nem helyettesíthet az üzletekben tucatjával kapható csokiutánzatok megvásárlása.
Gál Adél
Kárpátalja.ma
Egyháziak és világiak vitték a keresztet a világ számos térségének képviseletében a római Colosseumnál tartott keresztúton nagypéntek este, amelyet Ferenc pápa a mai világ “bűneit” felsoroló imával zárt le.
Agostino Vallini bíboros, a pápa római helynöke vitte elsőként a keresztet a Via Crucis keresztútján. Ezt követően az egyes stációknál egy háromfős római család, egy kerekesszékes beteg ápolói kíséretében, majd egy Rómában tanuló lengyel egyetemista lány és egy olasz diáklány, ezután pedig Riminiből egy házaspár vette át a keresztet.
Őket a további stációknál indiai, majd Burkina Fasóból és Kongóból érkezett szerzetesnők, Egyiptomból, továbbá Portugáliából jött világiak követték, majd egy kolumbiai és egy francia család vitte a keresztet. A tizenkettedik stációnál egy kínai fiatalember és egy kínai lány, a tizenharmadiknál szentföldi szerzetesek, egy pap Argentínából, egy pedig Izraelből, majd az utolsó stációnál ismét Agostino Vallini bíboros.
A Colosseum előtti tér teljesen megtelt a Via Crucist követő tömeggel. Ferenc pápa a Colosseummal szemközti Palatinus-domb teraszáról követte a stációkat, amelyek ott értek véget. A tizennégy állomáson elhangzott meditációk megírását az idén a pápa Anne-Marie Pelletier francia biblikus teológusra bízta. Ő az ötödik nő, aki a Colosseumnál elhangzó szöveget írta.
Anne-Marie Pelletier elmondta, hogy a meditációk szövegében a mai világ fájdalmait akarta kifejezésre juttatni.
A keresztút végén Ferenc pápa imát mondott, amelyben az elárult, megkínzott és keresztre feszített Jézushoz fordulva szégyennek nevezte, hogy a mai világban életünk részeivé váltak a pusztítás és erőszak felvételei, közöttük az elsüllyedt hajóké is.
Szégyennek nevezte, hogy nap mint nap ártatlan nők, gyermekek és migránsok vérét ontják, és azokét, “akiket bőrük színe miatt, etnikai hovatartozásukért vagy Jézusba vetett hitükért üldöznek”. Szégyennek nevezte a felelősség előli megfutamodást, az igazságtalansággal szembeni hallgatást, “az adni lusta, az elszakítani gyors” kezeket.
Ferenc pápa szégyennek nevezte az egyház testét megsebző és botrányt keltő püspököket és papokat. Hangsúlyozta, hogy az egyháznak az “emberiség sivatagjában kiáltó szónak” kell lennie. Megemlékezett az erőszak, a közöny és a háború miatt életüket veszítő emberekről.
Látható volt a biztonság
A Via Crucis keresztútját páratlan biztonsági intézkedések kísérték.
A Colosseumot és a vele szomszédos Forum Romanumot pénteken délután lezárták a turisták előtt. Az olasz főváros ókori központját, a Colosseum és a Circus Maximus közötti területet gyalogos övezetté változtatták, kitiltották a járműveket, a tömegközlekedési eszközöket és a motorokat is.
A területet bombaszimatoló kutyákkal ellenőrizték, a turisták és hívők között civilbe öltözött biztonsági emberek vegyültek el. A Colosseum feletti légteret is lezárták, valamint az ókori amfiteátrumra néző római dombokat és utcai teraszokat, amelyekre tavaly még beengedték a zarándokok tömegét.
A keresztúton részt vevő több ezer embert egyenként vizsgálták át a Colosseumot övező biztonsági kapuknál. A korábbi gyakorlattal ellentétben a hatósági erők most nem tartották magukat diszkréten távol a szertartás helyszínétől, hanem páncélos járművek és gépfegyveres katonák mintegy gyűrűbe fogták a tömeget.
Ingyenesen letölthető okostelefonos kétéltű- és hüllőhatározó alkalmazást készített a Magyar Madártani és Természetvédelmi Egyesület (MME) és a Farkaskölykök Ifjúsági Egyesület.
Az Android és iOS rendszereken futó kétéltű- és hüllőhatározó alkalmazás a Magyarországon előforduló 17 kétéltű és 18 hüllő faj terepi azonosításához nyújt segítséget 41 színes illusztrációval, 12 béka hangjával és részletes fajleírásokkal – olvasható az MME szerdai közleményében.
A két szervezet második közösen fejlesztett alkalmazása azoknak készült, akik kezdők, de tudni szeretnék, hogy milyen kétéltűt vagy hüllőt láttak a kertben, a vízparton vagy az erdőben. A határozást megkönnyíti, hogy az alkalmazás akár már egy kiválasztott határozójegy alapján megmutatja a lehetséges fajokat, de további szűkítésre is van mód, például alakjuk, színük és a megfigyelt élőhely alapján.
Az egyes fajok adatlapján a rövid fajleírás mellett a latin és angol név, a rendszertani besorolás és természetvédelmi érték is megjelenik, az adatlap alján található link segítségével pedig az MME oldalán elérhető, Magyarország kétéltűi és hüllői című oldalra juthatnak el a felhasználók. Itt a fajokról bővebb leírások és állományadatok olvashatók, valamint videókat és fotókat is találhatnak az érdeklődők.
Az alkalmazás lexikon funkciója azokat segíti, akik csak ismerkedni szeretnének a fajokkal, játékokkal pedig a megszerzett tudás tesztelhető is.
Az ingyenes alkalmazás iPhone-ra és androidos készülékekre is letölthető.