Száztizenhét éves korában elhunyt Emma Morano, a világ legidősebb embere. Ő volt az utolsó ember, aki még a 19. században született.
Emma Morano 1899. november 29-én született, hivatalosan ő volt az utolsó ember, aki még a 19. században született.
Rendkívül magas életkorát a genetikájának és a napi három tojást tartalmazó diétájának tudta be, kettőt ebből nyersen evett, 90 éven keresztül.
Ő volt a legidősebb nyolc testvére közül, akik közül már senki sem él. Otthonában hunyt el, az olaszországi Verbaniában.
Nem csak három évszázadban élt, de túlélte a két világháborút, 90 olasz kormány és 11 pápa váltotta egymást.
Az olasz nő 2016 májusa óta volt a világ legidősebb embere, a cím most a 117 éves jamaikai Violet Brownra száll, aki 1900. március 10-én született.
A genetikáról: édesanyja 91 éves korában hunyt el, testvérei közül néhány szintén megérte a 100 éves kort.
Minden reményünk alapja a Názáreti Jézus halálból való föltámadása! Aki ezt nem hiszi, annak optimizmusa hamar elapad az élet fájdalmas próbatételei után. Ha Jézus föltámadásában kételkedünk, akkor a saját testünk feltámadásában sem fogunk hinni. Milyen bölcs az Úr Jézus pedagógiája, aki a hatalmasokat megalázza, de a kicsinyeket fölemeli (vö. Lk 1,52). Hol vannak a történelem Pilátusai és Heródesei?! Nem tudjuk… De azt igen, hogy az Úr megvetett és halálra üldözött hívei az Isten Országába jutottak, hiszen azt mondta nekik: „elmegyek, és helyet készítek nektek, újra eljövök, és magammal viszlek benneteket, hogy ti is ott legyetek, ahol én vagyok” (Jn 14,3). Jézus Urunk nem a múltját nézi az embernek, hanem inkább azt, hogy most kiben bízik, kit szeret, s mik a szívbéli vágyai. Amennyiben megutálja eddigi hazug és önző életét, s az igaz, szeretetteljes életre vágyik, akkor Jézus felkínálja neki a megtisztulás és a megváltás ajándékát – sőt akár ha az utolsók közé tartozott is, mint a jobb lator, meghallja a boldogító hírt: „Még ma velem leszel a paradicsomban!” (Lk 23,43b)
Aranyszájú Szent János erről a jézusi megváltói tettről a következőképpen elmélkedik egyik homíliájában: „Keresztre vagy feszítve, kezeid le vannak szögezve, és te megígéred a paradicsomot? Persze, mondja (Jézus), azért, hogy te megérthesd, ki is vagyok, még keresztre feszítve is. Azért, hogy te ne állj meg a kereszt nézésénél, és megérthesd a keresztre feszítettet, aki ezeket a csodákat a kereszten végbevitte. Nem miközben feltámaszt egy halottat, vagy parancsol a szeleknek és a tengernek, vagy kiűzi a démonokat, hanem miközben a kereszten van, oda van szegezve, köpködések és szitkozódások borítják, sikerül megváltoztatnia a lator lelkét, azért, hogy te felismerd hatalmát. Meghasította a sziklákat és magához vonzotta a lator lelkét… és ezekkel a szavakkal tisztelte meg: „Még ma velem leszel a paradicsomban”.
Aranyszájú az orvos képéhez is folyamodik: egy orvos annál nagyobb csodálatot vív ki magának, minél nagyobb betegséget gyógyít meg. Ha Krisztus bűnösöket, vámosokat, utcanőket és gonosztevőket vezet be Isten országába, annál jobban kiérdemli csodálatunkat. A földi királyoknak soha eszükbe nem jutna bevinni egy gonosztevőt a székvárosukba. Jézus azonban magával visz egy gonosztevőt. Ám ez nem veszélyezteti és dehonesztálja a paradicsomot, vagyis a mennyek országát. Inkább az Ország tulajdonosának üdvözítő hatalmáról tanúskodik. Mivel lett érdemessé a jobb lator a mennyek országára? Péter megtagadta Mesterét, ez a lator akkor vallotta meg Jézust, amikor a körülállók szidták és gyalázták. Arra int, hogy ne szégyelljük példaképnek venni azt a gonosztevőt, akit Jézus méltóvá tett a paradicsomra.
A politikai választásoknál számít, hogy valaki jól tudja rendezni saját ügyeit. Mennyivel inkább kell bízni Abban, aki nem magát gyógyítja, nem a maga javát keresi, hanem az emberek üdvösségét. Mennyivel inkább bátorságra lelünk akkor, ha tudjuk: ahhoz fordulunk bocsánatért, irgalomért, aki még a kereszten függő gonosztevőt is megváltoztatta, és elsőként magával vitte az Országába.
Föltámadása után hasonlóképpen, kinek is jelenik meg először Jézus? A bűnös asszonynak, Magdolnának! (Jn, 20,16) Csakhogy ő is Jézus irgalmas szeretetétől indult meg, mély bűnbánatot tartott, s teljes szívvel a magtalált Igaz és Szent után vágyakozott.
„Számunkra is sok jel adatik, amelyekben a Feltámadott felismerteti magát: a Szentírás, az Eucharisztia, a többi szentségek, és maga a szeretet, a szeretet megnyilvánulásai, amelyek a Feltámadott fényének egy-egy sugarát tükrözik. Engedjük, hogy Krisztus feltámadása megvilágosítson minket, engedjük, hogy az ő ereje átalakítson, hogy a világban a halál jelei általunk is átadják a helyet az élet jeleinek.” (Ferenc pápa 2013. április 3-án).
Ezt kívánom egyházmegyém minden hívének és minden jóakaratú embernek!
Majnek Antal
munkácsi megyéspüspök
Csehországnak nem áll szándékában menekülteket befogadni a menedékkérők áttelepítését célzó uniós kvóták szerint, még akkor sem, ha gazdasági szankciókkal fenyeget az Európai Unió – jelentette ki szombaton Milan Chovanec cseh belügyminiszter a Pravo című prágai napilapnak.
“A mintegy 1600-ból 12 menekültet fogadtunk be” – mondta a tárcavezető. Szerinte ugyanis a többiek nemzetbiztonsági átvilágítása azt mutatta, hogy közülük senkit sem szabad Csehországba áttelepíteni.
Chovanec emellett olyan véleményének adott hangot, miszerint az EU már ősszel elindíthatja a “büntetőintézkedések bevezetését célzó eljárást” Csehországgal szemben a menekültek befogadásának megtagadása miatt.
A cseh belügyminiszter szerint országának még a szankciók fenyegetése mellett sem szabad beleegyeznie a menedékkérők felvételébe. “Nem szabad ide beengedni embereket (a szükséges) ellenőrzések nélkül” – hangoztatta Chovanec, és leszögezte, hogy kiáll álláspontja mellett a kabinetben.
Tavalyelőtt született uniós megállapodás arról, hogy a migrációs nyomásnak kitett országokból 160 ezer menekültet “elosztanak” az EU-tagállamok között. Eddig körülbelül 15 ezer embert helyeztek át ilyen formában, mivel több uniós tagállam, köztük Magyarország, Lengyelország, Csehország és Szlovákia is ellenzi a kötelező jellegű mechanizmust.
„A fiunk még nem töltötte be a 18. életévét, mégis teljesen önállósította magát, elszakadt a családjától. Mivel tehetséges és szorgalmas gyerek, szépen keres a tanulmányai mellett, de a barátai rossz hatással vannak rá, szinte minden pénzét elveri, nem gondol a jövőjére és a családját, a nagyszüleit sem támogatja. Kérem, adjon tanácsot: miként kényszeríthetnénk rá, hogy legyen megfontoltabb, hallgasson a tanácsainkra? Hallottunk róla, hogy a fiatalkorúak cselekvőképessége korlátozott. Mit jelent ez?”
– A 18. életévüket be nem töltött gyerekekkel kapcsolatban a Polgári törvénykönyv (Ptk.) a részleges és a nem teljes polgári cselekvőképesség fogalmait használja, az életkoruktól függően.
A Ptk. 31. cikkelye kimondja, hogy a 14. életévét be nem töltött gyereknek (kiskorúnak) jogában áll önállóan intézni a kisebb hétköznapi jogi vonatkozású ügyleteket. Ez volna a részleges cselekvőképesség. A jogszabály azokat a cselekményeket tekinti kisebb ügyleteknek, amelyek a kiskorú napi igényeinek kielégítését szolgálják, összhangban állnak fizikai, szellemi és szociális fejlettségével, s tárgyuk nem képvisel nagy értéket. Ugyancsak élhet a kiskorú a szellemi és művészeti tevékenység törvényi védelem alatt álló eredményeivel kapcsolatos személyhez fűződő nem tulajdoni jogaival. Kimondja a jogszabály azt is, hogy a kiskorú személy nem visel felelősséget az általa okozott kárért.
A törvény értelmében nem teljes polgári cselekvőképességgel bírnak a 14. életévüket elérő, de a 18-at még be nem töltött személyek (a fiatalkorúak). Számukra lényegesen nagyobb (bár nem teljes) cselekvési szabadságot biztosít a jogalkotó, amiről a Ptk. 32. cikkelye rendelkezik. Az ismertetett 31. cikkelyben rögzített jogokon túl a természetes személyeknek 14–18 éves korukban jogukban áll önállóan rendelkezni a keresetükkel, ösztöndíjukkal vagy egyéb jövedelmükkel. Ugyancsak önállóan gyakorolhatják a szellemi és művészi tevékenység törvény által védett eredményeivel összefüggő jogaikat. Jogi személyek tagjaivá válhatnak, amennyiben ezt nem tiltja a törvény, vagy az adott jogi személy alapszabálya. Önállóan nyithatnak bankszámlát, s rendelkezhetnek az azon általuk elhelyezett pénzeszközökkel.
Egy sor további cselekményt szüleik, örökbefogadóik vagy gondnokaik hozzájárulásával hajthatnak végre a fiatalkorúak. Így a közlekedési eszközökkel, ingatlanokkal kapcsolatos cselekmények végrehajtásához a szülők (örökbefogadók) vagy a gondnok írásos, közjegyző által hitelesített hozzájárulása, valamint a gyámhatóság engedélye szükséges. A fiatalkorúak a gyámhatóság és szüleik (örökbefogadóik) vagy gyámjaik engedélyével rendelkezhetnek a pénzintézetekben részben vagy egészében más személyek által a nevükre átutalt pénzeszközökkel.
A nagyobb lehetőségekkel együtt nagyobb fokú felelősség is terheli a fiatalkorúakat. Így személyesen, a törvényeknek megfelelően felelnek az általuk önállóan, vagy szüleik (örökbefogadóik), gyámjuk engedélyével kötött szerződések teljesítéséért. Amennyiben a fiatalkorúnak nincs elegendő vagyona az okozott veszteség megtérítésére, a szüleiket (örökbefogadóikat) vagy gyámjaikat terheli kiegészítő felelősség.
A fiatalkorú viseli a felelősséget az általa másoknak okozott kárért a Ptk. 1179. cikkelyében rögzítettek szerint.
Indokolt esetben a bíróságnak a szülők (örökbefogadók), a gyám vagy a gyámhatóság kezdeményezésére jogában áll korlátozni a fiatalkorú személynek a keresetével vagy egyéb jövedelmével való szabad rendelkezéshez való jogát, vagy akár a teljes megfosztását is elrendelheti ettől a lehetőségtől. Amint azonban megszűntek azok a körülmények, amelyek a fiatalkorú cselekvőképességének korlátozását indokolták, a bíróság visszavonja a határozatát.
A fiatalkorú személy cselekvőképességének korlátozására vonatkozó eljárási szabályokat a Polgári perrendtartási törvénykönyv (Pptk.) írja le. Az ilyen ügyeket a bíróság úgynevezett külön eljárásként kezeli, az eljárásba – bárki kezdeményezte is azt – kötelezően bevonják a gyámhatóságot. Az érintett fiatalkorú esetleges kizárásáról az eljárásból a bíróságnak kell határoznia.
A keresetben, amelyben indítványozzák a fiatalkorú részleges vagy teljes megfosztását a keresetével vagy egyéb jövedelmével való szabad rendelkezéshez való jogától, részletesen le kell írni mindazon körülményeket, amelyek arra vallanak, hogy a fiatalkorú ezen jogainak gyakorlása számára negatív anyagi, pszichikai vagy egyéb következményekkel jár (lásd a Pptk. 238. cikkelyének 2. pontját!). Amennyiben a bíróság helyt ad a keresetnek, a fiatalkorút gondnokság alá helyezi, s számára a gyámhatóság javaslata alapján gondnokot jelöl ki. A cselekvőképesség korlátozásának megszüntetését a szülők (örökbefogadók), maga a fiatalkorú és a gyámhatóság is kezdeményezheti. Az eljárási költségeket az ilyen ügyekben az állam viseli.
Megjegyzendő ugyanakkor, hogy a 16. életévét betöltött fiatalkorúnak jogában áll kezdeményezni a bíróságon a teljes cselekvőképesség megadását (lásd a Ptk. 35. cikkelyének 2. pontját!). Amennyiben a bíróság helyt ad a keresetnek, a szülők elveszítik azt a jogukat, hogy bármilyen módon korlátozzák fiuk cselekvőképességét.
hk
Müller Péter
NÉPI KALENDÁRIUM:
Húsvét vasárnapja
Húsvétvasárnaphoz sokszínű hagyományok kapcsolódtak. Akárcsak más nagy ünnepen, ilyenkor nem főztek, a trágyát nem hordták ki az istállóból, nem söpörtek, varrni sem volt szabad.
Nem hajtott ki sem a csorda, sem a csürhe, és nem fogtak be állatot sem.
A középkorban egész Magyarországon elterjedt szokás volt a húsvéti határkerülés vagy határjárás. Erre utal, hogy a 19. század végén a Kárpát-medence legkeletibb és legnyugatibb szögletében, valamint katolikusoknál és protestánsoknál egyaránt előfordult. Legtöbbször férfiak vettek részt a határkerülésben. Járhattak gyalog és lovon egyaránt. Nagy lármával, zajjal haladtak. Közben azonban énekeltek és imádkoztak is. A szokás néhol összekapcsolódott a határbeli kutak és források tisztításával. A határkerülők járhattak nagyszombat estéjén, nagyszombat éjszakáján, de volt példa a vasárnap délelőtti határjárásra is. A húsvéti határkerülést gyakran emlegették a 18. századi határperekben, mint egy-egy földdarab hovatartozását bizonyító cselekményt
A katolikus egyházban elterjedt szokás az ételszentelés. Az ételszentelésnek nem volt előírt egységes időpontja. Egyes helyeken húsvét vasárnapján, a reggeli mise után, másutt a nagymise után került rá sor. Ismét másutt szombaton délután és este történt a szentelés, hogy a feltámadás után már fogyasztani lehessen a megszentelt ételeket.
A megszentelendő ételeket – tojást, sonkát, kalácsot, tormát, sót – kosárba rakták és szép szőtt vagy hímzett terítőkkel takarták le. A szentelt ételek maradékát legfeljebb tűzbe vethették. Többnyire azonban – akárcsak a karácsonyi morzsát – sokféle módon felhasználták.
EZEN A NAPON EMLÉKSZÜNK RÁ:
Karlovszky Gusztávné, Miticzky Ida (Munkács, 1883. április 16. – Bp., 1898. augusztus). Regény-és novellaíró. Apja Bereg megyei főügyész volt. Szülei gondos nevelésben részesítették, anyja zongorázni és festeni tanította. Jászay Pál történetíró több hónapot töltött munkácsi házukban, aki felkeltette érdeklődését a történelem iránt. Apja 1845-ben meghalt, ezért egy távoli rokonához, Balogh Ferenchez, Schönborn gróf jószágigazgatójához költözött. Nála ismerkedett meg a francia, német és angol irodalom remekeivel.
1852. október 11-én Munkácson férjhez ment Karlovszky Gusztáv ügyvédhez. 1862-ben Kecskemétre költöztek, mert férjét megválasztották a város főügyészének. Itt olvasta fel Ferenczy Idának első regényét. Sógora, Ilucz Oláh János pesti házában találkozott báró Kemény Zsigmond báróval, aki szintén írásra buzdította. Amikor férjét királyi táblabírónak nevezték ki, akkor Budapestre költöztek. Sokat utaztak Bajorországban, Svájcban, Olaszországban. 1868-ban tevékenyen részt vett az országos nőegylet létrehozásában. 1878-ban elhunyt a férje. Nagy gonddal nevelte fiait. Endre országos allevéltárnok, Bertalan festőművész, Munkácsy Mihály tanítványa, Géza gyógyszerész és szerkesztő lett.
Első irodalmi kísérlete Goethe Mignonjának fordítása volt, amely a Hölgyfutárban (1862) jelent meg. Több, a Rákóczi-szabadságharc korában játszódó elbeszélése látott napvilágot a Fővárosi Lapokban. A szabadságharc és az azt követő megtorlások idejéről szóló visszaemlékezéseit Néhány lap egy munkácsi hölgy naplójából címmel írta meg (Magyarország és a Nagyvilág). Egyik elbeszélésének a munkácsi várban raboskodó Kazinczy, egy másiknak a munkácsi vashámor szobrásza a hőse. Érdekes visszaemlékezéseket közölt Munkácsy Mihály gyerekkoráról, a munkácsi-lavocsnei vasútépítkezésről, a munkácsiak fürdőzéséről, a beregi vadászatokról, amelyekből megismerhető a XIX századi Munkács társadalmi élete.
Forrás: Keresztyén Balázs: Kárpátaljai Művelődéstörténeti Kislexikon (Hatodik Síp Alapítvány – Mandátum Kiadó, Budapest – Beregszász, 2001.)
MAGYARORSZÁG KULTÚRTÖRTÉNETÉBŐL:
- Makláry Zoltán színész (1896) Kossuth-díjas, klasszikus darabokban népi figurák ízes ábrázolója volt.
- Zala György szobrász (1858) a neobarokk irányzat legtöbbet foglalkoztatott emlékműszobrásza. Legnagyobb szobrászi feladatát 1894-ben nyerte el a budapesti Millennium emlékmű megbízásával, de a Hősök terén lévő munkát csak 1920-ban fejezte be.
Forrás: Magyarország kultúrtörténete napról napra, Honfoglalás Egyesület 2000.
ÉLŐ, HALHATATLAN, OLYAN, MINT JÉZUS!
„Aki hisz énbennem, ha meghal is, él.” (János 11:25)
Egy Philip nevű kilencéves kisfiú Down-szindrómás volt. A vasárnapi iskolában a többi gyrek gyakran kifigurázta mássága miatt. Húsvér előtt egy héttel a tanító mindegyik gyereknek adott egy műanyag tojást, és arra kérte őket, hogy keressenek olyan dolgokat, melyek az új életet jelképezik, például magokat, leveleket, és tegyék a tojásba. Húsvétvasárnap majd kinyitják a tojásokat, és megbeszélik, melyikben mit találtak. A gyerekek mindenféle dolgokat hoztak: virágokat, pillangót még kavicsot is. De amikor a tanító kinyitotta Philip tojását, az üres volt. Az egyik gyerek felkiáltott: „Ez nem igazság, ő nem jól csinálta!” De Philip megragadta a tanító karját és azt mondta: „Jól csináltam. Azért üres, mert a sír is üres. Ezért van új életünk.” Az osztálynak torkán akadt a szó – és attól kezdve tisztelték Philipet, aki a csoport részévé vált. De Philip családja tudta, hogy a kisfiú ideje rövidre van szabva – kicsi teste sokféle betegséggel küzdött. Még azon a nyáron meghalt. Amikor a nyolcévesek osztálya kénytelen volt szembenézni a halál valóságával, szép sorban odamentek a ravatalhoz – de nem virágokat vittek. Tanítójukkal együtt mindannyian egy üres műanyag tojást helyzetek barátjuk kis koporsójára. Miért olyan fontos Jézus feltámadása? Két okból: 1) Az ő feltámadása garantálja a tiédet is. 2) Életed során te is át fogod élni a gyász fájdalmát, amikor elveszítesz valakit, akit szeretsz. A feltámadás a garancia arra, hogy újra találkozni fogsz vele – élő lesz, halhatatlan, olyan, mint Jézus!
A fenti elmélkedés a Keresztyén Média UCB Hungary Alapítvány napi elmélkedése (honlap: maiige.hu), melynek írója Bob Gass. Magyar nyelven negyedévre szóló kiadvány formájában megrendelhető az említett honlapon, vagy a következő címen: Mai Ige, 6201 Kiskőrös, Pf. 33.
Krisztus feltámadása
Húsvét a liturgikus év legnagyobb ünnepe. A húsvéti mise a feltámadt Krisztust köszönti, mert övé a hatalom és a dicsőség mindörökké. Minket pedig arra int, hogy a keresztségben új életre kelve az odafönt valókat keressük. S így remélhetjük, hogy Krisztussal együtt elnyerjük a feltámadás és az örök élet ajándékát.
Kezdet és vég, múlt és jövő él az örök Mában, mely a Föltámadotté (Szent Ágoston: “aeternum Nunc”, az isteni Most), azé, aki “Halott volt és íme él” (Jel 2,8). A megölt Bárány az Úr, aki eljövendő, hogy befejezze a világ történelmét. – A Krisztus föltámadása és fenségben való kinyilvánulása közt fut a “mi időnk”, a mi utunk. A hit fényében járunk, avagy – a hit homályában is, de szilárd hittel. Hitünk azok tanúságára támaszkodik, akik látták a Föltámadottat, de az Ő Lelkére is, akit belénk küldött. A körülöttünk levő világ, de a jövendő nemzedékek is azon hitben élnek, amit mi vallunk és tanúsítunk életünkkel.
Soubirous Szent Bernadett
Bernadett 1844. január 4-én született Lourdes-ban, szegény munkáscsaládból. Már gyermekkorában sokat kellett dolgoznia. 14 éves volt, amikor 1858. február 11 és július 16 közötti időben tizennyolcszor megjelent neki a Szűzanya. Mária azt mondta neki, hogy nem ebben az életben, hanem a túlvilágon teszi boldoggá.
A jelenések miatt sokat zaklatták még az egyháziak is addig, amíg a jelenéseket hivatalosan el nem ismerték. Jelen volt még, amikor Lourdes-ban megépült az altemplom. Azután 1866 júliusában bevonult a Caritas és Iskolanővérek Nevers-i kolostorába. Meg nem értés, betegség és szenvedés volt itt is a sorsa. Fogadalmát is csak akkor tehette le, amikor betegsége életveszélyesre fordult. Mindössze 35 évet élt. 1879. április 16-án halt meg a Nevers-i kolostorban. Holttestét épségben találták meg, amikor 30 év múlva felnyitották a sírját. Így látható teste most is a templom oldalkápolnájában. 1925-ben boldoggá, 1933-ban szentté avatták.
bacskaplebania.hu
Öt évvel ezelőtt indította el a Kárpátalja.ma hírportál nagycsaládos rovatát, melyben azóta közel száz kárpátaljai magyar nagycsaládot ismerhettünk meg.
Közülük legtöbben kisgyermekesek, a szülők egyelőre a „kis gyerek, kis gond” időszakot élik meg. Könnyen érheti éppen ezért az a vád őket, hogy még nem tudják, mi vár rájuk, hiszen még ezután következik a neheze: az iskolaválasztás kérdése, a kamaszkor rögös útja, a továbbtanulással járó számos költség, nem beszélve a kiházasítás feladatáról. A „felelősségteljesen” gondolkodók tudják ezt, s „nem vállalják túl magukat”.
Cáfolatként hadd mutassak be egy olyan nagycsaládot, amelyben nyolc gyermek nevelkedett, s valamennyien testileg és lelkileg is egészséges felnőttek lettek, akik megtalálták a helyüket az életben.
Ismerjük meg a Tiszacsomán élő Popovics Andor és Ilona családját!
Az ikrek
– Ilonka néni! Hány éve házasok Andor bácsival?
– 47 évvel ezelőtt házasodtunk össze. A férjemmel, Andorral mind a ketten tiszacsomai születésűek vagyunk. Andor másfél évig udvarolt nekem, mielőtt elvett. Csak ritkán találkoztunk, mert akkoriban Beregszászban dolgoztam egy varrodában, és bent laktam a városban.
– Hol telepedtek le az esküvőt követően?
– Itt, Csomán. Három hónapig anyósomnál laktunk, közben saját ház építésébe kezdtünk. Mindkét oldalról segítettek a szülők bennünket, meg aztán abban a világban könnyebb volt építkezni. Nagy házat akartunk. Volt benne két szoba, egy nagy konyha, veranda, előszoba. Aztán, ahogy sorra születtek a gyerekek, mindig bővítettünk a családi fészken is.
Ilonka néni Andris unokájával
– Hány gyermeket terveztek?
– Andorral mind a ketten nagycsaládban nőttünk fel, két-két testvérünk volt. Miután összeházasodtunk, az első évben még nem jött a gyermekáldás, már attól féltem, hogy meddő vagyok. Ezért megfogadtam, hogy ha szülhetek, ahány gyermeket ad a Jóisten, mindet megtartom.
– A Jóisten pedig igen bőkezű volt…
– Igen, nyolc gyermekünk született. Az első Zoltán volt 1972-ben. Ő Nagyberegen él, két gyermeke született, s már ő is nagyapa. Amikor Zoltán lakodalma volt, akkor született meg a legkisebb gyermekünk, Ádám. Közte és a legidősebb unokám között csak egy év korkülönbség van.
– Akkoriban hová mentek az asszonyok szülni?
– Mind a nyolc gyermekünket Beregszászban hoztam a világra. Hét napig kellett a szülés után bent feküdnöm velük. Amikor hazajöttem, édesanyám és anyóson segített az első időkben. Ritkán a védőnő is megnézett bennünket.
Ádám
– Meséljen a család többi tagjáról is!
– András fiunk 1973-ban született, József 1977-ben. 1981-ben jött a világra Norbert. Öt év múlva érkezett a családba az első lányunk, Babett. Őt két ikerlány, Tünde és Erika követte 1988-ban. A legkisebb, Ádám, 1993-as születésű. Őt nagyon elkényeztettük. Mindent megengedtünk neki, a testvérei sem bántották soha.
– Hogyan fogadta a család azt, hogy nyolc gyermeket vállaltak?
– Nem örültek neki, ám én egyedül is elboldogultam a gyermekeimmel. Türelmem is volt hozzájuk. A nagyobbak vigyáztak a kisebbekre, a fiuk odafigyeltek a lányokra. Ahogy nőttek, a házimunkába is besegítettek. A többit – ruhát, cipőt – az Isten mindig kirendelte. A testvérek között is jó kapcsolat alakult ki, nagyon szeretik egymást, és összetartanak. Rólunk is gondoskodnak.
– Miből tartották el a családot?
– Andor bácsi traktoristaként dolgozott, én pedig a rendelőben voltam huszonkét éven át takarítónő.
Csak az ikrekkel maradtam otthon három évig, a többieknél hamarabb visszamentem a munkahelyemre. A gyerekek aztán óvodába, iskolába kerültek.
Erika a férjével
– Hogyan alakult az életük?
– Zoltán Magyarországon dolgozik építkezéseken. Ahogy már említettem, ő Nagyberegre nősült, s a menyemmel két gyermekük van. A fiuk tizennyolc éves. A lányuk Borzsovára ment férjhez, már egyéves a dédunokám.
Andrásék itt laknak Csomán, nekik két fiuk van. A nagyobbik, Alex tizennyolc, a kisebbik, Andriska tizenhét éves, ő Karácsfalván tanul a görögkatolikus líceumban. András is Magyarországon keresi a kenyeret.
Józsi még nem nősült meg, a csomai kenyérgyárban van a munkája már tizennégy éve. Norbi velünk lakik, még neki sincs felesége.
Az ikrek ide mentek férjhez a faluba. Tündének három gyermeke van, Erikának kettő. Erika férje is külföldön dolgozik.
Babett Beregardóban lakik a családjával. A férje, Zoltán a Henkel busztársaság vezetője és tulajdonosa. Nekik egy fiuk és egy lányuk van.
Ádám még nőtlen, most Csehországban dolgozik. Nem örülök neki, de nem tarthattam vissza. Úgy látom, hogy az ő korosztályának olyan igényei vannak, amelyeket nem lehet itteni fizetésből kielégíteni. Egymás után mennek a fiatalok, ha az egyik vesz valamit, akkor az a másiknak is kell.
Tünde a családjával
– Kikérik a tanácsukat a gyermekeik?
– Általában beszámolnak róla, hogy mi történik velük, mi pedig elmondjuk a véleményünket. Egyedül a párválasztásba nem szóltunk bele. Jól kijövünk a menyekkel és a vőkkel. Ehhez az szükséges, hogy alkalmazkodjunk egymáshoz. Nem könnyű, hiszen a mai generáció teljesen más életet él, mint amilyen a miénk volt egykor. Nem akarnak jószággal, földdel foglalkozni.
Mi a férjemmel még tartunk teheneket, disznókat, aprójószágot, és is földet művelünk. Norbi segít, ha itthon van. Amikor ő dolgozik, Erika feji meg a teheneket. Ha szükséges, én is odaülök a fejővödör mellé.
– Mikor van együtt az egész család?
– A nagy ünnepekkor, karácsonykor, húsvétkor mindig összejövünk. A disznóölés is családi esemény. Mindenki kap kóstolót. Legutóbb virágvasárnap voltak nálunk a gyerekek és az unokák. Inkább ők jönnek el hozzánk, nekik autójuk van, könnyebben tudnak utazni. Az ikerlányaim minden egyes nap ránk néznek. A három nőtlen fiunk még velünk lakik.
Babett a családjával
– Hogy szolgál az egészségük?
– Jól vagyunk. Andor bácsinak több műtétje is volt az elmúlt években, de szépen felépült a betegségekből. Az én egészségem is rendben van. Néha fájdogál a lában, de kinek nem? Az egyik kis unokám azt szokta nekem mondani, hogy öreg vagyok. Erre mindig az a válaszom, hogy nem, mert még táncolni akarok a lakodalmában.
– Ilonka néni, a csomai görögkatolikus templomban találkoztunk. Gyakran eljár a szertartásokra?
– Mindig ott vagyok. Régebben a férjem is rendszeresen jött, de most már gyenge a gyalogláshoz, mi pedig messze lakunk a templomtól. Vasárnap fél tízre elkészítem az ebédet, hogy időben elérjek a templomba. A lányaimat is arra tanítottam, hogy a főzés nem lehet kifogás a liturgia elmulasztására. Sajnos csak nekik tudtuk átadni a görögkatolikus hitet, a fiaink nem vallásosak. Az unokák már igen. Andris unokám a Sztojka-líceumban tanul, sokat változott, amióta ott van. Már én is voltam az iskolájában, és nagyon tetszett nekem.
– Hogyan telnek a nyugdíjas éveik?
– Este a tyúkokkal fekszünk, már hét-nyolc óra körül az ágyban vagyunk. Reggel korán kelünk, hozzászoktunk. A férjem sokszor már hajnali négykor fent van, én többnyire ötkor ébredek. Elrendezzük az állatokat, segítünk az unokák gondozásában. Szeretnek nálunk lenni. Húsvétra együtt festjük a hímes tojást a hagyma levében.
Alex
– Húsvétkor együtt lesz a család?
– Igen, mindig nálunk ünnepelünk.
– Jön a nyár, vannak már tervei Ilonka néninek?
– A kertet bevetjük, lesz benne kukorica, burgonya, zöldség. A többi földünkben kalászos lesz. A terményekből a gyerekeknek is adunk.
– Van kinek adni, hiszen nyolc gyermek, tizenegy unoka és egy dédunoka tarozik a Popovics nagyszülőkhöz. Örül, hogy így adta a Teremető?
– Igen. Azt látom, hogy ahol egy gyermek van, ott sincs több és nincs nagyobb öröm, mint nálunk. Azt szoktam mondani, hogy amíg felnőttek a gyermekeink, mi „küszködtünk” velük, most ők „küszködnek” velünk. Ez az élet sorja.
– Isten tartsa meg erőben és egészségben az egész családot!
Marosi Anita
Kárpátalja.ma
Valtteri Bottas, a Mercedes finn pilótája nyerte a Forma-1-es Bahreini Nagydíj időmérő edzését szombaton, így a vasárnapi futamon ő rajtolhat majd az első helyről.
A 27 éves versenyző pályafutása 80. F1-es hétvégéjén szerezte meg első pole pozícióját.
Bottas mellől csapattársa, a háromszoros világbajnok brit Lewis Hamilton startolhat, a harmadik rajtkocka pedig a négyszeres vb-győztes Sebastian Vettelé, a Ferrari német pilótájáé lett.
Az 57 körös Bahreini Nagydíj vasárnap 17 órakor kezdődik.
Magyarország nem változtat bevándorláspolitikáján sem nemzetközi nyomásra, sem pedig a Soros György által támogatott civil szervezetek támadásai, tüntetései miatt – erről a Fidesz kommunikációs igazgatója beszélt szombati budapesti sajtótájékoztatóján.
Hidvéghi Balázs az aznap délutáni röszkei demonstrációra utalva úgy fogalmazott: kibújt a szög a zsákból; a tüntetés kristálytisztán megmutatja, miről is szól az elmúlt időszak Magyarországra nehezedő nyomása és miről szólnak valójában az elmúlt napok tüntetései. Szerinte a Soros György által támogatott szervezetek azt akarják elérni, hogy Magyarország változtasson bevándorláspolitikáján, engedjen a nemzetközi nyomásnak és engedje be tömegével a bevándorlókat Magyarországra.
Hidvéghi Balázs szerint ezt ma Röszkén nyíltan is hirdetik, míg máskor egyéb ügyek mellé vagy más ürügyek mögé bújva támadják a magyar bevándorláspolitikát. Véleménye szerint minden egyes ilyen akcióval azt üzenik a bevándorlóknak, hogy bátran szegjék meg Magyarország törvényeit és lépjenek be akár illegálisan az ország területére.
A Fidesz és a kormány azonban elszánt a nemzeti szuverenitás védelmében. Nem fogunk engedni a külső nyomásnak, meg fogjuk védeni Magyarország és a magyar emberek biztonságát. Ez számunkra mindig fontosabb volt és az is marad, mint bármiféle külső elvárás, külföldi nyomás vagy nyomásgyakorlás – szögezte le a párt kommunikációs igazgatója.
Hidvéghi Balázs arról is beszélt, hogy a magyar bevándorláspolitikával szembeni nyomásgyakorlás részét képezik a sorozatos tüntetések és a Soros-szervezetek egyéb dezinformációja, vádaskodása. Hol a magyar rendőrséget támadják igaztalan vádakkal, hol a jogi határzár intézményét, hol civil szervezeteken keresztül terjesztenek hazugságokat, vagy éppen a Soros-egyetem kapcsán mondanak valótlan állításokat – fogalmazott.
Kérdésre válaszolva arról is beszélt: nem csodálkozik azon, hogy a Jobbik plakátjait esetleg megrongálja valaki, mert szerinte azok egészen elképesztőek, sértőek és alacsony színvonalúak. Egy kétségbeesett párt elkeseredett akcióinak vagyunk szemtanúi – mondta, hozzáfűzve: “feladva korábbi identitásukat, egy milliárdos markába kerültek, a hatalom és a pénz mindent felülír, ők ezt akarják, és ezért akár ilyen alantas hazugságokat is kiplakátolnak”.
Arra is emlékeztetett, hogy egy korábbi bírósági határozat szerint a “plakátokon való véleménynyilvánítás megengedett, és a véleményszabadság keretein belül van, ha nem szervezett”.
Egy másik, a választási rendszer módosítására vonatkozó kérdésre azt mondta: a Fideszt meg lehet verni a választásokon, és ennek az a “titka”, hogy több szavazatot kell szerezni a választókerületekben és a listákon, ez a lehetőség pedig mindenki előtt nyitva áll. Megjegyezte: a valós politikai támogatottság hiánya lehet tény, de erre nem lehet orvosság az, hogy valaki állandóan a választási rendszerben keresi a hibákat. Utalt arra is, hogy a Velencei Bizottság is vizsgálta a magyar választójogi törvényt, és mindent rendben talált.
Egy, a lejárató cikkekről szóló kérdésre azt mondta: ha valaki az interneten, a Facebookon éli a magánéletét, és közben közszereplőnek tartja magát, akkor nem csodálkozhat azon, hogy ha ebből adott esetben akár cikk is születik.
Arra a felvetésre, hogy Sólyom László volt államfő szerint alkotmánysértő a CEU-t érintő jogszabály, azt mondta: az alkotmányossági kérdést a Fidesz képviselői a beterjesztés előtt vizsgálták, azt alkotmányosnak találták, és Áder János is annak ítélte, erről pedig közleményt is kiadott a jogszabályt aláíró köztársasági elnök.
Legalább 22 ember életét követelte a szíriai Aleppónál szombaton egy buszkonvoj elleni öngyilkos merénylet – közölte a szíriai televízió.
Értesülések szerint az elkövető a gépkocsijába rejtett pokolgépet az Aleppóba tartó több tucat busz mellett hozta működésbe.
A város Rashidín nevű külterületén várakozó buszokkal két északnyugat-szíriai síita faluból, Fúából és Kafrajából származó embereket szállítottak. A szunnita lázadók által ostromlott két település kiürítése pénteken indult meg a Katar és Irán közvetítésével tető alá hozott egyezménnyel összhangban. Párhuzamosan zajlott a kormányerők által hónapok óta ostromlott Madajá és Zabadani hegyvidéki üdülőhelyek evakuálása, a településeket szunnita lázadók és családtagjaik hagyhatták el.
Megszakadhat az élelmiszersegélyek küldése több mint egymillió, a Boko Haram nevű iszlamista szervezet miatt éhező nigériainak, ha a nemzetközi közösség által megígért pénzek nem érkeznek meg – közölte az ENSZ egyik tisztviselője.
Peter Lundberg, a világszervezet nigériai emberjogi koordinátora erről a Le Monde című francia lap pénteki számában írt. Közölte, hogy az ENSZ segélyfelhívására csak a kért összeg 15 százaléka folyt be eddig. A következő félévben mintegy 242 millió amerikai dollárra lenne szükség az 1,8 millió ember ellátására.
Hangoztatta, “A megfelelő finanszírozás nélkül az ENSZ élelmezési segélyszervezetének, a World Food Programnak (WFP) csökkentenie kell létfontosságú támogatását”. Nigéria északkelti részén mintegy félmillió gyerek súlyosan alultáplált – mondta. Kezelés nélkül minden öt gyerek közül egy meghal – tette hozzá.
Lundberg szólt arról is, hogy az ENSZ egymilliárd dollárt kért az idei évre Nigéria számára, ahol az ország északkeleti részén mintegy 4,7 millió ember vár sürgős élelmiszersegélyre.
A nigériai hadsereg ádáz harcot vív azért, hogy visszafoglalja a Boko Haram szélsőséges szervezet által elfoglalt területeket. A több éve tartó iszlamista felkelés miatt megszűnt az élelmiszertermelés, megszűntek a piacok, súlyos éhínség alakult ki.