Három egyszerű és nagyon világos üzenettel jöttem Rigába.
Ezek közül az első, hogy az Európai Unió nem tér le a megkezdett útról. A megfélemlítés, az agresszió, sőt, az elmúlt év háborúja ellenére az Európai Unió minden eddiginél elkötelezettebb keleti partnerei mellett. Ezt mi sem bizonyítja jobban, mint az a tény, hogy a 28 állam-, illetve kormányfőből 25 részt vesz a csúcstalálkozón. Öt évvel ezelőtt a keleti partnerséget inkább csak kontinensünk keleti és középső részein kezelték prioritásként – szilárd meggyőződésem, hogy ez a partnerség ma mindannyiunk számára, Európa egésze számára kiemelten fontos.
A második üzenet így szól: az Európai Unió a keleti partnerség összes országával tovább kívánja vinni kapcsolatait. Ez azt jelenti, hogy együttműködésünket az országok szükségleteihez, szuverén döntéseihez és ahhoz igazítjuk, hogy milyen mértékben készek erre az együttműködésre. Segítséget kívánunk nyújtani ezeknek az országoknak ahhoz, hogy társadalmaikat a polgáraik javára alakítsák át, ami egyúttal azt is jelenti, hogy ellenállóbbá válnak a kívülről érkező nyomással szemben.
Harmadik üzenetem: az Európai Unióban partnerei hosszú távon megbízhatnak. Tisztában vagyok vele: a változások küszöbén mindig kevés a türelem, mindenki gyors eredményeket vár. Most azonban stratégiai türelemre intek mindenkit. A rigai csúcstalálkozó nem arról szól, hogy bejelentjük: óriási léptekkel haladunk előre. Éppen ellenkezőleg: partnerségünk lépésről lépésre alakul, pontosan úgy, ahogyan annak idején maga az Európai Unió is létrejött. Ebben az összefüggésben a lépésről lépésre azt jelenti, hogy konkrét eredményeket kell elérni a kereskedelem, az energia, a mobilitás és a reformok kérdésében, hiszen ez partnereink és Európa egészének érdeke.
Egy utolsó megjegyzéssel szeretnék válaszolni azoknak, akik azt állítják, hogy a keleti partnerség egy Oroszország ellen irányuló törekvés. Nem az. A keleti partnerség nem szépségverseny Oroszország és az Európai Unió között. De hogy egészen őszinte legyek, a szépség mégiscsak számít. Ha Oroszország valamivel puhább, kedvesebb, vonzóbb lenne, talán nem kellene hiányosságait azzal ellensúlyoznia, hogy a megfélemlítés pusztító és agresszív taktikáját alkalmazza szomszédaival szemben. Köszönöm a figyelmet.
A Tanács lett elnöksége 2015. május 5-én indikatív megállapodást alakított ki az Európai Parlamenttel arról az irányelvtervezetről, amelynek célja, hogy továbbfejlessze az elektronikus fizetések uniós piacát. A megállapodás egy Brüsszelben tartott informális háromoldalú egyeztető ülés során jött létre.
„Ez az új irányelv világos szabályozási keretet fog teremteni az új piaci szereplők több olyan kategóriája számára, akik már néhány éve aktívak az internetes fizetések területén, és itt a fizetéskezdeményezési szolgáltatókra, valamint a számlainformációs szolgáltatást nyújtókra gondolok” – mondta Jānis Reirs, Lettország pénzügyminisztere és a Tanács elnöke. „Az irányelv lehetővé teszi továbbá olyan új szolgáltatástípusok nyújtását is, mint például a készpénz-helyettesítő fizetési eszközöknek harmadik fél pénzforgalmi szolgáltatók általi kibocsátása. Ez ösztönözni fogja a verseny erősödését és az innovációt a pénzforgalmi piacon. Úgy vélem, hogy a biztonsággal és a felügyelettel kapcsolatos új rendelkezések emellett javítani fogják az online fizetések biztonságosságát és a fogyasztók védelmét is az Európai Unióban.”
A megállapodást a Tanácsnak még meg kell majd erősítenie, miután szakértői szinten sor került az irányelv teljes szövegének véglegesítésére. Ezt követően az irányelvet benyújtják az Európai Parlamentnek, amely arról első olvasatban szavaz, valamint a Tanácsnak, amely azt véglegesen elfogadja.
Az irányelvtervezet magában foglalja és egyben hatályon kívül helyezi a pénzforgalmi szolgáltatásokról szóló jelenleg hatályos irányelvet (a 2007/64/EK irányelvet), amely a jogalapot biztosította az egységes európai uniós pénzforgalmi piac megteremtéséhez.
A módosított irányelv hozzáigazítja a meglévő szabályokat az újonnan kialakuló és innovatív pénzforgalmi szolgáltatásokhoz, beleértve az internetes és mobilfizetéseket is. Átfogó szabályrendszert hoz létre annak érdekében, hogy biztonságosabb fizetési környezet jöhessen létre, különösen a távoli csatornákon keresztül történő fizetések esetében. Az irányelv emellett harmonizáltabb és hatékonyabb keretet teremt az illetékes nemzeti hatóságok által végzett felügyelet számára.
A pénzforgalmi szolgáltatásokról szóló eredeti irányelv 2007-es elfogadása óta innovatív fizetéskezdeményezési módszerek jelentek meg az e-kereskedelem területén. Ezek rendszerint „szoftverhidat” hoznak létre a kereskedő weboldala és a fizető fél bankjának online banki platformja között az átutaláson alapuló internetes fizetés kezdeményezéséhez. E szolgáltatásokkal a fizetéskezdeményezési szolgáltató (aki soha nem birtokolja a szolgáltatás igénybe vevőjének pénzeszközeit) biztosítani tudja a kedvezményezettet arról, hogy az adott fizetési művelethez szükséges pénzösszeg rendelkezésre áll a számlán, és a fizetés kezdeményezésére sor került. Ezek a szolgáltatások immár az irányelvtervezet hatálya alá tartoznak.
Az irányelvtervezet rendelkezik a számlainformációs szolgáltatási tevékenységekre vonatkozó szabályozási rendszerről is. E szolgáltatások révén a pénzforgalmi szolgáltatás igénybe vevője például online módon összesített információkhoz juthat egy vagy több másik pénzforgalmi szolgáltatónál vezetett egy vagy több fizetési számláról. Ez lehetővé teszi a pénzforgalmi szolgáltatás igénybe vevője számára, hogy bármely időpontban átfogó képet kapjon pénzügyi helyzetéről.
Az irányelvtervezet ezzel egyidejűleg elősegíti azon intézkedések megerősítését is, amelyek az internetes fizetések és az előbbiekben említett új piaci szereplők által kínált szolgáltatások biztonságos igénybevételét szolgálják. Az új irányelv szigorú ügyfél-azonosítási eljárást fog biztosítani az ügyfelek minden tranzakciót megelőző azonosításához. Az új, megerősített felügyeleti rendszer tovább fogja növelni a biztonság és a fogyasztóvédelem szintjét ezen a területen.
Az irányelv elfogadását követően a tagállamoknak két év áll majd a rendelkezésére ahhoz, hogy átültessék azt nemzeti jogszabályaikba és rendelkezéseikbe.