Bizalomkeltő találkozóra került sor múlt vasárnap Bangkokban India és Pakisztán között, melyen a két nukleáris hatalom nemzetbiztonsági tanácsadói vettek részt. Az előre be nem jelentett megbeszélés váratlanul érte a nemzetközi közösséget, mivel az elmúlt időszakban a két ország viszonya rendkívül feszült volt. Az eseményről szóló híreket az indiai külügyminisztérium szóvivője, Vikas Swarup tette közzé vasárnap délután a külügyminisztérium közösségi oldalán.
India és Pakisztán szembenállása a dél-ázsiai szubkontinens egyik legjelentősebb konfliktusa, melynek gyökere több mint fél évszázaddal ezelőttre nyúlik vissza. A két állam között kiéleződött feszültség fő tárgyát elsősorban a Kasmír-kérdés, azaz a tartomány vitatott hovatartozása jelenti, mely kapcsán a felek már többször keveredtek fegyveres konfliktusba.
A két ország közötti kapcsolatok augusztus óta különösen mereven és fagyosan alakultak, miután a nemzetbiztonsági tanácsadók Újdelhibe tervezett nyári találkozója végül nem került megrendezésre. A tárgyalás elhalasztásához a napirendre tűzendő kérdések kapcsán felmerülő nézeteltérések vezettek: míg India kizárólag a terrorizmus problémakörére kívánt fókuszálni, addig Pakisztán a Dzsammut és Kasmírt érintő kérdéseket akarta megvitatni, melyet India határozottan elutasított.
A vasárnapi áttörő megbeszélésre nem sokkal a Párizsban megrendezett klímacsúcs után került sor, melyen a két állam miniszterelnöke is találkozott egymással. A francia fővárosban Narenda Modi és pakisztáni kollegája, Nawaz Sharif egyetértettek abban, hogy országaiknak tárgyalóasztalhoz kell ülni, mely egyetértés kikövezte a bangkoki megbeszélés felé vezető utat. A találkozón Ajit Doval indai, és Naseer Khan Janjua pakisztáni nemzetbiztonsági tanácsadók mellett a két állam külügyi államtitkárai is részt vettek.
A nyilvánosságot teljesen kizáró tárgyalást követően a felek közös sajtóközleményt adtak ki, melyből kiderül, hogy a felölelt témák között szerepelt a béke és biztonság kérdésköre, a terrorizmus, Dzsammu és Kasmír ügye, valamint a Kasmír de facto határát képző ellenőrzési vonal (Line of Control) területének nyugalma. A felek nyilatkoztak a további együttműködés melletti elkötelezettségükről, mely az elmúlt időszak fényében kimondottan pozitívan értékelendő. A megvitatott témakörök jól mutatják, hogy Indiának és Pakisztánnak végül sikerült kompromisszumra jutnia, hiszen mind a terrorizmus problematikája, mind pedig Dzsammu és Kasmír kérdése felvetődött.
Nasheer Khan Janjuaés Ajit Dovala bangkoki találkozón. (A kép forrása: thehindu.com)A bangkoki helyszínválasztás egyébként több szempontból is érdekes. Egyrészt ez volt az első harmadik országban tartott bilaterális tárgyalás, melyen a felek a Kasmír-kérdést is megvitatták. Másrészt az eseményt annak ellenére rendezték meg a thai fővárosban, hogy az indiai miniszterelnök korábban kijelentette, egy ilyen dialógusra csakis Újdelhiben vagy Iszlámábádban kerülhet sor.
Úgy néz ki tehát, hogy egyelőre mindkét regionális nagyhatalom nyitottnak mutatkozik és konstruktív hozzáállást tanúsít. A dél-ázsiai hatalmak között kétoldalú tárgyalások Sushma Saraj indiai külügyminiszter Iszlámábádba történő látogatásával kedden tovább folytatódnak. A külügyminiszter az Ázsia Szíve konferencián vesz részt, ami három év óta India vezető diplomatájának első látogatását jelenti a pakisztáni fővárosban.
A bangkoki megbeszélést mindenképp a békés együttműködés irányába tett pozitív lépésként értékelhetjük, mely hosszú idő után megtörheti a jeget a rivális államok között. Ahogy arról az Aljazeera is beszámolt, az a tény, hogy nemzetbiztonsági tanácsadók a miniszterelnökök párizsi klímacsúcson tett látogatása után ilyen rövid időn belül találkoztak egymással arra enged következtetni, hogy a tárgyalások további folytatása mögött az indiai és pakisztáni politikai felső vezetés komoly érdekei húzódhatnak meg.
(Szerkesztette: Szabó Márk, Agócs Endre)
Sahra Wagenknecht, a német Die Linke párt politikusa a Spiegel napilapnak adott interjú során kifejtette, hogy az Egyesült Államok saját geopolitikai céljait valósítja meg a terrorizmus elleni harc leple alatt, Törökország pedig szabad kezet kapott Washingtontól a terroristák támogatásához.
Amerikai részvétellel tartották meg a bizalomerősítő céllal 17 éve életre hívott román-magyar békefenntartó zászlóalj hagyományos Bölcs Előrelátás hadgyakorlatát. Ez a LégierőBlogger szerint megint csak annak a jele, hogy a regionális együttműködések helyi szájíz szerinti létrehozásának és fenntartásának ideje lejárt, "ablaka bezárult". A régió országainak haderői már más szempontok szerinti együttműködésbe kényszerülnek bele, melyek nem biztos, hogy a valós nemzeti-regionális vagy összeurópai érdekeket tükrözik.Mindenesetre ezzel nincs mit kezdenünk, csak követhetjük az eseményeket és fotózhatunk. Ma például Bradley-t. A-10-est nem, mert mint a képekből látszik, rossz volt az idő.
Vegyes román-magyar személyzetű BTR-80A a köröshegyi lőtérrészen bánik el a célnak kitett daruval.
A Wise Foresight jármű-főszereplői: BTR-80 és Bradley M3.
Debrief alegység-állománygyűlés az 5-7 zászlóalj katonáinak.
Zord
John McCain, az amerikai szenátus katonai bizottságának elnöke, és Lindsey Graham republikánus elnökjelölt november 29-én tett javaslatot arra, hogy török csapatok kell szárazföldi beavatkozást kezdjenek Irak területén. Napokkal később a török hadsereg bevonult Irakba.
Az iraki Népi Mozgósítási Erők kényszerítő erőt alkalmazhatnak az ország területén hívatlanul tartózkodó török katonákkal szemben, ha a külföldi csapatok a megadott határidőn beül nem hagyják el az országot.
Szíria külügyminisztériuma hivatalos úton tiltakozását fejezte ki az ENSZ Biztonsági Tanácsa felé, mert a nyugati koalíció a szíriai hadsereg létesítményeit bombázta. A NATO katonai agressziót folytat egy független ország ellen, melynek fegyveres erői harcban állnak az Európát is fenyegető terroristákkal.
Irak külügyminisztériuma behívatta a török nagykövetet, és követeli, hogy Törökország azonnal vonja ki csapatait az észak-iraki területekről. Irak az ENSZ Biztonsági Tanácsához fordul, amennyiben a török katonák 48 órán belül nem hagyják el az ország területét.
A jövő évtől kezdve hivatalosan is elhárul minden akadálya annak, hogy női katonák is tagjai legyenek az amerikai hadsereg különleges alakulatainak. Ashton Carter védelmi miniszter a Pentagonban megtartott beszédében kiemelte, hogy ezentúl ugyanolyan eséllyel kerülhetnek be nők a katonai egységekbe, mint férfi társaik.
Az új szabály értelében a különleges alakulatoknak, így akár a haditengerészet elit kommandójának (NAVY SEALs) is lehetnek női tagjai.
“Nem lesznek kivételek. Amíg megfelelően képzettek, és az előírásoknak is eleget tesznek, ők is hozzájárulhatnak munkánk sikerességéhez olyan területeken, ahol eddig ezt nem tehették meg”
– nyilatkozta Carter.Az új szabály bevezetését számos lépés előzte meg az elmúlt években, amelyek a hadseregben tapasztalható nemi diszkriminációt igyekeztek megszüntetni, ezzel pedig a nők szerepvállalásának lehetőségeit próbálták kiszélesíteni. E sorba illeszkedik az a két női katona, akik az év elején történelmet írva sikeresen elvégezték a Ranger Iskola (Ranger School) képzését.
Fontos megjegyezni, hogy az új törvény hatályba lépése előtt a Kongresszusnak harminc nap áll a rendelkezésére a jogi felülvizsgálatra. Ugyanennyi idő illeti meg a hadsereget is, hogy felkészüljön a szabály bevezetésével járó változásokra.
(Szerkesztette: Fekete Csanád)
Recep Tayyip Erdogan török államfő fia, Bilal Erdogan lehet az Iszlám Állam olajminisztere? A Handelsblatt a török elnök fiának "sötét ügyleteivel" foglalkozott, melyek további terhelő tényezők az olajcsempészetre vonatkozó bizonyítékok mellett.
Török katonai csapatok és páncéljárművek átlépték a török-iraki határt, és Moszul városának közvetlen körzetéig nyomultak előre, hogy a város felszabadítása során megpróbálják eltüntetni az illegális olajkereskedelemre utaló bizonyítékokat.
A washingtoni székhelyű Institute for Gulf Affairs igazgatója szerint az Egyesült Államok végleg hitelességét veszítheti, ha nem ítéli el az Erdogan-kormányt, amiért olajat vásárol fel egy nemzetközi terrorszervezettől.
Jó eséllyel Németország a következő évben csatlakozni fog az európai országok által kezdeményezett MFF közös légi utántöltő repülőgépflottához. Ez 2014-ben született meg, Lengyelország, Hollandia, Norvégia részvételével. Géptípusként az Airbus A330 MRTT szolgál, ami a német igények felmérése után a leginkább a berlini vezetés kedvére való típus a tankergépek közül. Németország, egy a közelmúltban készült tanulmány szerint eljutott arra az időpontra, ahol már nem éri meg jelentős összegeket fordítani az A310-es légi utántöltő repülőgépeire. Pótlásként az A330 MRTT felelne meg legjobban és ugye a többnemzetű MFF is ezt fogja beszerezni. A német légierő egyébként idén áprilisban már megfigyelőként csatlakozott az MFF programhoz, így a géptípus közös üzemeltetési előnyeiről igen alaposan meggyőződhettek.
Berlin már most elkezdte VFW-Sikorsky CH-53GA Stallion utódjának keresését. A napjaikra már csak 66 forgószárnyasból álló flotta 40 példánya a legutóbbi modernizáció óta a CH-53GA jelzést viseli. A korszerűsített repülési, kommunikációs, és elektronikus hadviselési rendszerekkel, képalkotó infravörös kamerával és megnövelt hatótávolsággal rendelkező GA variáns a tervek szerint akár 2030-túl is szolgálatban tartható lenne, de a cserét 2020 és 2025 között szeretnék végrehajtani, hiszen egy már több évtizedes, az 1970-es évek óta tartó szolgálati múlttal rendelkező típusról van szó.
Ebben az évben már szóba került a Luftwaffe alacsony hadrafoghatósági szintje és a szíriai beavatkozás hírére újra reflektorfénybe került a levegőbe emelkedni képes vaskeresztes gépmennyiség. A jelenleg még szolgálatban álló 66 Panavia Tornado IDS/ECR gépből csak 29 képes a repülésre. Nem árt megemlíteni, hogy a hidegháború utolsó évtizedében a légierő 247, míg a haditengerészet 112 Tornado vadászbombázó felett rendelkezett. A mostani hírek szerint az üzemképtelenség oka az alkatrészhiány.
Persze azért van jó hír is a német légierő háza tájáról, ugyanis duplájára emelkedett az Airbus A400M Atlas teherszállító repülőgépek mennyisége. Ez az adat megtévesztő lehet, hiszen csak arról van szó, hogy a másodiknak elkészült példányt adta át a gyártó a héten. Az év végéig egy további A400M is leszállításra fog kerülni.
Spanyolország pedig arról állapodott meg az Airbus-al, hogy átütemezik a megrendelt Atlas-ok átadási-átvételi időpontjait. Az első gépet 2016-ban adják át, míg az utolsó, 14. 2024-ben, a tervezetthez képest két évvel később kerül átadásra. A 27 darabos tervezett mennyiség fennmaradó 13 gépnek sorsáról 2024-ig születhet döntés, ami akár egy harmadik fél számára történő eladást is jelenthet, ha a spanyolok találnak vevőt a gépekre.
Görögországban a Védelmi Minisztérium elérkezettnek látta az időt 10 darab, az amerikai hadseregből már kivont Boeing CH-47D Chinook helikopter beszerzésére. A 125,8 millió dolláros üzletről még 2013-ban érkeztek meg az első hírek, amikor is Athén a forgószárnyasok beszerzésének kérelmével fordult Washingtonhoz. A nemzetközi hitelezők azonban, a 2014-es amerikai jóváhagyás ellenében, eddig nem nézték jó szemmel a csőd szélén álló ország növekvő védelmi kiadásait.
És még egy hír elejéig maradunk, visszatérünk az Airbus A400M Atlas-hoz, ugyanis Egyiptom légiereje akár 12 példányt is beszerezhet a típusból, spanyol források szerint. November végén egy 1,8 milliárd eurós értékű beszerzés közelgő véglegesítését prognosztizálták, de ezt eddig az Airbus nem is erősítette meg és nem is cáfolta.
2016 végéig eltűnik a Merkava Mk2-es harckocsi utolsó példánya is az izraeli szárazföldi erők kötelékéből. Ez a változat jelenleg már csak a tartalékosoknál található meg, ugyanis a későbbi gyártású Mk3-as és Mk4-es változatok teljes egészében kiszorították. A besorozott állomány már nem sajátítja el az Mk2-es kezelésének csínját-bínját. Az Mk2-es jövőjét az átépítés jelentheti, hiszen a jelentős páncélvédelemmel rendelkező harckocsi a torony eltávolítása és némi korszerűsítés és átalakítás után, mint lövészpáncélos jelenhet meg újra a szárazföldi erők kötelékében. Az első átalakított példánnyal még idén tavasszal lefolytatták az első csapatpróbát, sikerrel.
Akár több mint 200 páncélozott jármű is elkészülhet évente a Paramount Group újonnan megnyitott gyárában, Kazahsztánban. A 15 000 négyzetméter alapterületű létesítményt 150 munkahelyet teremt és az itt elkészült járművek a helyi megrendeléseken felül Ázsiában és a Közel-Keleten találhatnak gazdára.
Első külföldi megrendelőként Jordánia a közelmúltban átvehette a 110 darab BAE APKWS félaktív lézeres irányítású rakétáját. A 70 milliméteres átmérőjű APKWS 2012-ben került rendszeresítésre az amerikai tengerészgyalogság AH-1 és az UH-1 helikopterein, majd két év múlva az amerikai haditengerészet MH-60S, idén pedig a MH-60R helikopterein. Jordániában az CASA CN-235-ös csatarepülőgépek fegyverzetét erősíti az APKWS.
Pakisztánban az indiai Dassault Rafale beszerzésre válaszul egy újabb gépvásárlással szeretnének válaszolni. Az elképzelés szerint az amerikai Lockheed Martin F-35 Lightning II típusát szereznék be a francia vadászbombázó képességeinek ellensúlyozására. Persze ha az USA-ból történő beszerzés amerikai jóváhagyás hiányában nem valósulhatna meg, akkor sem esnek kétségbe, mivel az F-35-ös mellett további másik három, meg nem nevezett típus képességeinek kiértékelése jelenleg is folyik.
Japán bejelentés szerint nyolc Xian Aircraft Corporation H-6K bombázó hajtott végre szokatlanul nagy távolságú tenger feletti repülést a héten. A bombázók két négygépes kötelékét egy-egy elektronikai hírszerzésre és zavarásra képes Tupoljev Tu-154MD és Shaanxi Aircraft Corporation Y-8CB kísérte, míg a távolból egy KJ-200 légtérfelderítő figyelte a légtérben történő mozgásokat.
Újabb 46 Boeing F-15-ös kaphat majd korszerűsített fedélzeti elektronikát és új rádiólokátort 281,7 millió dollár értékben. 17 F-15C/D vadászgép Raytheon APG-63(V)3, míg 29 F-15E vadászbombázó Raytheon AN/APG-82 AESA antennájú radart kap majd az orrkúpja alá.
NETARZENÁL GALÉRIA
Boeing CC-177 Globemaster III.
Recep Tayyip Erdogan török elnök Dohában tett látogatása során kijelentette, hogy országa katonai bázist létesítene Katar területén. A török terjeszkedés azonban a térség gazdaságában is intenzívebbé válik.
Egy plusz kettő A-10-es pápai mozgását sikerült ma obszerválnia az AirPowerWatchBloggernek :-)
Ritkán parádés géppár-bejövetelhez lehetett ma szerencsénk. Vaszar felől jöttek be long final-en a 16-osra, az időjárás nem engedett volna VFR-patternt.
Vegyes géppár: az egyik a 74-es, a másik a 75-ös századtól.
Gurulás a starthoz. ~45 fokos oldalszél.
Ez a szóló gép első, impasszos bejövetelekor készült. A pilótán jól látható a JHMCS-sisak, a törzs oldalán pedig a Pave Penny lézerrel megjelölt célok észlelését lehetővé tevő berendezés hűlt helye (négy rögzítési csomópont). A többfunkciós célzókonténerek alkalmazása lényegében feleslegessé tette.
Pályavégi vasúti kereszteződés.
Valószínűsíthető útvonal az FR24-ről egy kedves ismerősnek hála.
Zord
A déli határműveletek miatt megfogyatkozott állománnyal tartották meg a tüzérek védőszentjének, Borbálának a napját Győrben, a légvédelmi rakétaezrednél. Ez az alkalom szolgál egyúttal az első éleslövészetükön átesettek tüzérré fogadására is, melyeket náluk dicséretes külsőségek kísérnek.
Eskütétel egy Atlas indítóállványon.
Tüzérré avatás a 43-asok adományozta díszkarddal.
A tüzérpálinka elfogyasztása (lásd arckifejezések) utáni pohárröptetés :-)
Zord