Ha szóba kerül a személyvédelem, azaz a testőrmunka legtöbben vagy a celebekre vagy a sztárokra gondolnak, akik gyakran csak presztízsből tartanak „body guardot”. Ez a kívülállók szemében egy viszonylag egyszerűen strukturált hivatás látszatát kelti. Pedig a professzionálisan kiképzett személyvédőknél erről szó sincs. A nagydarab, napszemüveges testőrkép, a szakma elitjénél, már nem létezik. Több nyelvet folyékonyan beszélő, komoly katonai vagy rendőri múlttal rendelkező férfiak és nők a modern személyvédő szakemberek. Politikusok és üzletemberek mellett maguk is hivatalos személynek vagy üzleti partnernek tűnnek, mivel megjelenésük és kisugárzásuk erre utal. Ez a „láthatatlanság” teszi őket hatékonnyá. A védett személy nem tűnik fel már azzal, hogy izomkolosszusok kísérik mivel ez már figyelmet kelt, ám a testőrök folyamatosan felmérik a környezetet, ellenőrzik az irodát, szállodai szobát és minden feltételezett veszélyforrás esetében a védendőt biztonságos távolságban tudják tartani ettől a valós vagy vélt rizikófaktortól. Ez történhet pl., a gépjárműben, amelyet állandó mozgásban tartva elérhetetlenné teszik a VIP-t, pl., egy agresszívabb rajongói tábor vagy éppen nemtetszését kinyilvánító tömeg esetében (ez utóbbi politikusok vagy ismert üzletemberek, bankárok védelménél merülhet fel). Az intelligens testőrség az csapatmunka.
Grúzia lakossága veszélyben van – ilyen szenzációs nyilatkozatot tett Jeffrey Silverman amerikai újságíró, aki egy időben a grúz államfő tanácsadója volt.
Az állítja, hogy Tbiliszi külterületén levő laboratóriumban veszélyes vírusokat dolgoznak ki, amelyeket állítólag majd a helyi lakosságon próbálnának ki.Richard Lugar amerikai szenátor nevét viseli a Tbiliszi körzetében kialakított laboratórium. Ez nem véletlen, hiszen az amerikai kormány közreműködésével nyitották meg. A hivatalos információval összhangban itt a mikrobák és a vírusok genetikáját tanulmányozzák. De Jeffrey Silverman meg van győződve arról, hogy nem csak tanulmányozzák, de létre is hozzák ezeket a vírusokat.“Ezt a laboratóriumot a katonai főhatóság pénzén alakították ki, mintegy 50 millió dolláros költséggel. A cél a biológiai fegyverek tanulmányozása. Ez a laboratórium Grúziában van, mert veszélyes lenne az Egyesült Államokban működtetni”.
Silverman a 2001-2003-as időszakban segített Szaakasvilinek a választási kampányban, aztán útjaik szétváltak. Grúziában most az egyik leginkább felkapott beszédtéma Silvermannak az az állítása, hogy a helyi lakosok veszélye kísérletek alanyai lehetnek. Az egykori elnöki tanácsadó nem tartja kizártnak, hogy a sertésinfluenza és a kanyaró elterjedése is összefügghet a laboratórium munkájával. Paata Imnadze, a grúziai tisztiorvosi szolgálat helyettes vezetője ugyanakkor rámutatott, hogy a megbetegedések növekedésének nincs köze az említett laboratóriumhoz.
“Felnőttek betegednek meg, mert nincs immunitásuk. Még 2008-ban terveztük a tömeges oltást. Akkor egy millió ember vakcinációjáról volt szó, de csak a fele kapta meg a védőoltást. Most ennek a következményeit látjuk.’
A grúz kormányban a titkos kutatásokról szóló nyilatkozatokat butaságnak nevezték. Irina Imerlisvili képviselő rámutatott, hogy a Tbiliszi környékén levő laboratórium tudományos kutatóintézet és nem az amerikai védelmi minisztérium biológiai fegyvereinek főosztálya.
A volt tanácsadó botrányt keltő megnyilatkozását semmilyen módon nem támasztották alá. A laboratórium területére egyébként is tilos a bejutás, a munkatársak is többszöri ellenőrzésen esnek át. Silverman azonban nem adja meg egykönnyen magát, és további leleplezésekre készül.
Az új alaptörvény magában foglalja a jogos önvédelmet és a magántulajdon védelmét. Ez valóban hatalmas jogi lépés Magyarországon, ám ha az esti híradókban valós esetekkel szembesülünk brutális támadásokról, mindenkiben felmerül a kérdés, hogy vajon én mit tennék ilyen helyzetben? Milyen messzire mennék el, hogy megvédjem magam vagy családomat?
Talán sokan emlékeznek a tavalyi esetre az Egyesült Államokból, amikor egy fiatal nőhöz törtek be, aki kisbabájával egyedül tartózkodott a házban, ám volt nála lőfegyver. A nő a rendőrség segélyhívó vonalán kért tanácsot egy ügyeletes rendőrtiszttől (szintén nő volt), hogy meddig mehet el saját és gyermeke védelmében?
A felkelők és Hafiz el Asszad elnök csapatai egymást vádolják a halálos sarin gáz bevetésével. Érdekes mód az ENSZ külön megbízottja, Carla delPonte asszony éppen azt tartja valószínűnek, hogy a felkelők vetették be a kormányerők ellen a harcászati gázt. Ez viszont komoly gondot okoz mindenkinek, aki ismeri a térség politikai és vallási erőviszonyait. A szekuláris, modern gondolkodású Asszad elnök, aki fellendítette az ország gazdaságát, turizmusát (Münchenen kívül itt is meg volt az Oktoberfest, sörrel és pereccel) soha nem okozott „fejfájást” a nyugatnak. Minden szalafista vagy más radikális szervezkedést csírájában fojtott el. A fiatal nők farmerban, tornacipőben, fejkendő és hidzsab nélkül járhattak a damaszkuszi utcákon. Mint turista szabadon és biztonságban mozoghattam, mind a négy alkalommal, amikor az országban jártam. Júdás háza Szaladin, szultán sírja és a Keresztelő Szent János fejét őrző is szarkofág az Omajád Mecsetben csak néhány az ott található „kincsek” közül. Ám ez már a múlt. Az al-Kaida radikálisai és az al-Nusra mudzsahedjei csak egy célt tartanak szem előtt: Szíriából egy a Koránra és a Shariára (iszlám törvénykezésre) alapuló Allah országát létrehozni. Az al-Nusra távolabbi célja a globális kalifátus, azaz egy világ, ahol mindenki konvertált az iszlámra és a szekuláris világrend megszűnt, minden alá van rendelve a Korán és Mohammed a próféta tanításainak. New York, London, Madrid vagy Boston már, megmutatták, hogy mire képesek a radikális hívők. Az elmúlt tíz évben ártatlan emberek ezrei haltak meg világszerte a terroristák pokolgépeitől vagy golyóitól. Ne de térjünk vissza a blogom elejére. Mi lesz, ha ezek a radikális muzulmán terrorszerveztek hozzájutnak a halálos szarinhoz, klórgázhoz és más vegyi netán bakteriológiai fegyverekhez a szír hadsereg arzenáljából vagy kutató laboratóriumaiból? Nagy valószínűséggel be fogják vetni az USA vagy szövetségesei ellen. A két dagesztáni fiatal megmutatta a szalafista csoportok gyilkos indulatát az Egyesült Államok ellen. Nyilvánvaló, ha nagyobb hatóerejű fegyverhez jutottak volna, mint a kuktákból házilag készített bombák, akkor azokat is szemrebbenés nélkül bevetették volna Boston békés lakosai ellen. Mi a jobb, egy diktátor, aki ha kell szövetséges, mint pl., az Irak elleni hadműveleteknél, vagy egy hatalmi vákuum, amelyet radikális, egymással konkuráló hadurak próbálnak betölteni. Ezt láthattuk már Szomáliában, Afganisztánban és Irakban. Szíria sem homogén, sem etnikai sem vallási szempontból. Sí ’ták, szunniták, drúzok, keresztények, zsidók élnek az államban. A keresztények elleni hadjárat már megindult a felkelők részéről. A 38 éves keresztény taxisofőrt, Andrei Arbashet, a felkelők lefejezték és tetemét kutyákkal etették meg. A három lefejezett keresztény kislány fotói is bejárták a világhálót. Döbbentem olvasom a politikai vitákat Brüsszelben, Londonban és Washingtonban, hogy a kormányok komolyan fontolóra veszik a felkelők felfegyverzését. Washington ezzel a saját húsába vág, hiszen ha a radikális muszlim csapatok legyőzik, Asszad elnököt, akkor egy újabb terroristafészket kapunk Izrael és Európa közvetlen közelében. A sí ’ta és az alawita kisebbségnek (Asszad elnök is alawita) van a legnagyobb vesztenivalója, hiszen az al-Kaida által támogatott al-Nusra csoport, amelyet Abu Mohammad al-Golani vezet, radikális szunnitákból áll. A szervezet kapcsolatot tart fent Aiman el-Zawahirivel is, aki sokáig bin Laden jobb keze volt az al-Kaidán belül. Sok az iszlámra konvertált és radikalizálódott német és brit fiatal ment már Szíriába, hogy csatlakozzanak a mudzsahedinhez (iszlám szabadságharcosok). Ám csecsen és afgán terroristák is fungálnak kiképzőként az al-Nusra táboraiban. Nem véletlen, hogy a zászlójuk megegyezik az afgán tálibokéval; fekete alapon a shahada, azaz az iszlám hit kinyilatkoztatása: la Illahu illa Allah wa ashadu anna Mohammed rasul Ullah (nincs más Isten Allahon kívül és Mohammed az ő prófétája). Ilyen zászló alatt kezdték meg a világörökség pusztítását Maliban is a radikális iszlamisták. Ergo nem szeretem ha oppozícióról, ellenzékről vagy a demokráciát kivívni akaró erőkről cikkeznek a lapok. Terroristákról van szó, akik ha teret nyernek, ellenünk fordítják a megszerzett fegyvereket és technológiákat.
Georg Spöttle
Les questions posées portent sur la simplification du marché du travail.
64 % des Français interrogés se disent favorables à l'allongement de la durée du CDD de 18 à 24 mois.
- Consulter l’intégralité des résultats du sondage CSA / Les Echos / Institut Montaigne / Radio Classique
Les questions posées portent sur la priorité pour relancer l'économie
51 % des Français interrogés jugent que François Hollande devrait faire du pouvoir d’achat sa priorité pour relancer l’économie, contre 36 % qui pensent qu’elle doit aller "à la compétitivité des entreprises".
- Consulter l’intégralité des résultats du sondage CSA / Les Echos / Institut Montaigne / Radio Classique
Les questions posées portent sur l’orientation de la politique économique du gouvernement.
Seuls 17% des Français estiment que François Hollande et Manuel Valls devraient "maintenir telle qu’elle est actuellement" l’orientation de la politique économique. Deux camps s’opposent : 41% des Français souhaitent une politique économique "plus à droite" quand 32% veulent au contraire une politique économique "plus à gauche".
- Consulter l’intégralité des résultats du sondage CSA / Les Echos / Institut Montaigne / Radio Classique
Les questions posées portent sur les propositions suivantes : la défiscalisation des heures supplémentaires, l'âge légal de départ à la retraite, le non remplacement des fonctionnaires partant à la retraite et la suppression de l'ISF.
71 % des Français interrogés souhaitent rétablir de la défiscalisation des heures supplémentaires. En revanche, 58% des Français s’opposent au passage de l’âge légal de départ à la retraite à 63 ans.
- Consulter l’intégralité des résultats du sondage CSA / Les Echos / Institut Montaigne / Radio Classique
La question posée porte sur les aménagements de remboursement de la dette grecque.
52 % des Français se déclarent favorables à un allongement de la durée de remboursement de la dette de la Grèce, sans l’annuler. A l’opposé de cette solution intermédiaire, 30 % des Français sont favorables à une annulation, quand 15 % veulent au contraire "maintenir la dette et les échéances de remboursement comme elles sont aujourd’hui".
- Consulter l’intégralité des résultats du sondage CSA / Les Echos / Institut Montaigne / Radio Classique
La question posée porte sur les français et la loi Macron.
56 % des Français interrogés estiment que le texte du ministre de l’Economie ne contribuera pas ou pas vraiment à relancer l’économie en France. Ils ne sont que 33% à considérer que ce projet de loi aura un impact.
- Consulter l’intégralité des résultats du sondage CSA / Les Echos / Institut Montaigne / Radio Classique
La question posée porte sur les priorités du gouvernement pour 2015.
Pour près de sept Français sur dix (67%) la création d’emplois doit être la première priorité du gouvernement pour l’année 2015. Viennent ensuite la baisse des impôts sur les ménages (35%) et la baisse des dépenses de l’Etat et des collectivités locales (30%).
- Consulter l’intégralité des résultats du sondage CSA / Les Echos / Institut Montaigne / Radio Classique
La question posée porte sur le bilan économique de François Hollande à mi-mandat.
Les Français sont particulièrement critiques à l’égard des effets de la politique économique sur "la situation de la France" (67% d’effets négatifs perçus contre 9% d’effets positifs), mais le sont aussi très majoritairement pour "la situation des entreprises" (62% contre 13%) et leur "situation personnelle" (57% contre 6%).
- Consulter l’intégralité des résultats du sondage CSA / Les Echos / Institut Montaigne / Radio Classique
La question posée porte sur l’exploitation des gaz de schiste.
44% des Français se disent opposés par principe à toute autorisation d’exploitation des gaz de schiste, 31% y seront favorables quand la plupart des pays européens le feront également et seuls 13% se déclarent favorables à leur exploitation dès maintenant. 12% des personnes interrogées n’ont pas souhaité répondre.
- Consulter l’intégralité des résultats du sondage CSA / Les Echos / Institut Montaigne / Radio Classique
La question posée porte sur l’action du gouvernement pour les entreprises.
63% des Français estiment que Manuel Valls et le gouvernement n’en font "pas assez" pour les entreprises, 15% ont le sentiment qu’ils en font "trop", 15% "comme il faut".
- Consulter l’intégralité des résultats du sondage CSA / Les Echos / Institut Montaigne / Radio Classique
La question posée porte sur la vente de médicaments sans ordonnance dans d’autres lieux que la pharmacie.
54% des Français estiment que vendre des médicaments sans ordonnance ailleurs qu’en pharmacie, comme par exemple dans les grandes surfaces, n’est pas souhaitable. 45% des Français sont en revanche favorables à cette idée.
- Consulter l’intégralité des résultats du sondage CSA / Les Echos / Institut Montaigne / Radio Classique
La question posée porte sur les attentes des Français avant la conférence sociale pour l’emploi.
49% des Français estiment que l’insertion professionnelle des jeunes doit être abordée en priorité au cours de la conférence sociale. Par ailleurs, 41% des Français interrogés citent la garantie du pouvoir d’achat des ménages, 35% l’amplification de l’action pour l’emploi, 25% l’accélération du retour de la croissance par l’investissement, 16% la rénovation de la politique de santé, 12% l’augmentation des minima sociaux et 10% le renforcement du dialogue social.
- Consulter l’intégralité des résultats du sondage CSA / Les Echos / Institut Montaigne / Radio Classique
La question posée porte sur la situation économique de la France.
35% des Français estiment que l’économie de la France est en train de redémarrer, un résultat sensiblement identique à celui d’octobre 2013 (36%). A l’inverse, 65% ont le sentiment que l’économie française ne redémarre pas.
- Consulter l’intégralité des résultats du sondage CSA / Les Echos / Institut Montaigne / Radio Classique
La question posée porte sur l'efficacité du patriotisme économique.
59% des Français estiment que le patriotisme économique, c'est-à-dire le fait de privilégier des produits ou des entreprises françaises, est un outil efficace pour redresser l'économie française (dont 15% « très efficace »), contre 38% qui pensent le contraire.
- Consulter l’intégralité des résultats du sondage CSA / Les Echos / Institut Montaigne / Radio Classique
La question posée porte sur la solution à privilégier pour relancer durablement l’économie française.
Les Français apparaissent divisés sur la priorité pour relancer durablement l’économie française. En effet, près d’un Français sur deux (47%) considèrent qu’il faut privilégier le pouvoir d’achat quand un tiers (33%) estiment que la compétitivité des entreprises est la clé du problème. Enfin, 18% pensent que ces deux aspects sont aussi importants l’un que l’autre.
- Consulter l’intégralité des résultats du sondage CSA / Les Echos / Institut Montaigne / Radio Classique
La question posée porte sur la situation de l’égalité entre les hommes et les femmes en France.
Plus de sept Français sur dix (72%) considèrent qu’il reste beaucoup à faire pour l’égalité entre les hommes et les femmes dans la société en général, 18% jugent la situation satisfaisante et 9% des Français estiment que "l’on en fait trop".
- Consulter l’intégralité des résultats du sondage CSA / Les Echos / Institut Montaigne / Radio Classique
La question posée porte sur les Français et les contreparties du "Pacte de responsabilité" aux entreprises.
Près de neuf Français sur dix (89%) considèrent que l’objectif de création de plusieurs centaines de milliers d’emplois, contrepartie au "Pacte de responsabilité" proposé par le Président de la République, sera difficile à atteindre pour les entreprises. 43% d’entre eux estimant même que cela sera "très difficile". A l’inverse, seuls 8% des Français affirment qu’il s’agit d’un objectif facile à atteindre.
- Consulter l’intégralité des résultats du sondage CSA / Les Echos / Institut Montaigne / Radio Classique
La question posée porte sur les Français et le "Pacte de responsabilité" proposé par François Hollande aux entreprises.
Près de sept Français sur dix (69%) considèrent que le "Pacte de responsabilité" proposé par le Président de la République aux entreprises est une bonne solution pour lutter contre le chômage. A l’inverse, 26% des Français estiment qu’il s’agit d’une mauvaise solution.
- Consulter l’intégralité des résultats du sondage CSA / Les Echos / Institut Montaigne / Radio Classique
La question posée porte sur les Français et l’égalité des chances à l’école.
Moins d’un Français sur deux (48%) considère que l’école assure l’égalité des chances, soit une baisse de 8 points depuis 2006 (56%). A l’inverse 49% des Français estiment que l’école ne remplit pas cette mission.
- Consulter l’intégralité des résultats du sondage CSA / Les Echos / Institut Montaigne
La question posée porte sur les Français et l’écotaxe.
Plus de la moitié des Français (57%) déclarent que le gouvernement devrait "abandonner définitivement l’écotaxe poids lourd", seul un tiers des Français (33%) demeurent favorables à la mise en œuvre de cette mesure à l’issue de la concertation engagée avec les acteurs économiques et politiques.
- Consulter l’intégralité des résultats du sondage CSA / Les Echos / Institut Montaigne
La question posée porte l’ouverture des magasins de bricolage le dimanche.
Pour huit Français sur dix (80%) le gouvernement devrait "laisser les magasins de bricolage qui le souhaitent ouvrir le dimanche", seul un Français sur cinq (19%) se disant opposé à cette mesure.
- Consulter l’intégralité des résultats du sondage CSA / Les Echos / Institut Montaigne
La question posée porte sur l’engagement du président de la République de stabiliser les prélèvements obligatoires dès 2014 au lieu de 2015.
69% des Français pensent que le président de la République ne parviendra pas à stabiliser les prélèvements obligatoires dès 2014, contrairement à ce qu’il a annoncé, contre 27% qui estiment le contraire.
- Consulter l’intégralité des résultats du sondage CSA / Les Echos / Institut Montaigne
La question posée porte sur la perception des Français de la situation économique de la France.
70% des Français estiment que la situation économique de la France est plutôt en train de s‘aggraver, 25 % estimant qu’elle est stable. Seuls 4% pensent que la situation est plutôt en train de s’améliorer.
- Consulter l’intégralité des résultats du sondage CSA / Les Echos / Institut Montaigne
La question posée porte sur l’allongement de la durée de cotisation à 43 ans pour garantir le financement du système de retraites par répartition.
53% des Français se déclarent favorables à l’allongement de la durée de cotisation jusqu’à 43 ans pour garantir le financement du système de retraite par répartition. A l’inverse, 45% y sont opposés.
- Consulter l’intégralité des résultats du sondage CSA / Les Echos / Institut Montaigne
La question posée porte sur la réforme du statut d’auto-entrepreneur.
85 % des Français se prononcent en faveur du maintien de ce statut, dont 52% pour un maintien en l’état et 33% pour un maintien avec quelques limitations dans le temps dans certains secteurs d'activités. Seuls 8% des personnes interrogées se prononcent pour la suppression.
- Consulter l’intégralité des résultats du sondage CSA / Les Echos / Institut Montaigne
La question posée porte sur les évènements les plus marquants de la première année de présidence de François Hollande selon les Français.
Interrogés sur les évènements les plus marquants depuis l’élection de François Hollande, 24% des Français citent en premier le dépassement du taux record de chômage.
- Consulter l’intégralité des résultats du sondage CSA / Les Echos / Institut Montaigne
La question posée porte sur le financement du système de retraites par l’allongement de la durée de cotisation.
53% des Français se déclarent favorables à l’allongement de la durée de cotisation pour garantir le financement du système de retraite par répartition, contre 42% qui y sont opposés
- Consulter l’intégralité des résultats du sondage CSA / Les Echos / Institut Montaigne
La question posée porte sur la politique économique et fiscale du gouvernement.
55% des personnes interrogées considèrent que le gouvernement ne sait pas où il va en matière de politique économique et fiscale. A l’inverse, 35% pensent qu’il sait où il va mais ne veut pas le dire et 8% déclarent que le gouvernement sait où il va.
- Consulter l’intégralité des résultats du sondage CSA / Les Echos / Institut Montaigne
La question posée porte sur la possibilité, selon les Français, d’inverser la baisse de la production industrielle en France.
Les Français croient en la possibilité de réindustrialiser la France : 78% des Français considèrent que l’on peut inverser la baisse de la production industrielle en France, 18% pensent le contraire.
- Consulter l’intégralité des résultats du sondage CSA / Les Echos / Institut Montaigne "La possibilité de la réindustrialisation"
„Fotók a nyaralásról kiposztolva 45 perccel ezelőtt Siracusaban. Az okos telefonnal azonnal feltölthetők a képek a facebookra, sőt az alkalmazások közt már a helymeghatározás is szerepel. Csak irigykedjenek a haverok otthon a munkahelyen, hogy milyen király Szicíliában. Lejjebb görgetve oldaladat már látom a szülinapi fotóidat, az ajándékokat (ékszerek, 3D-s TV), na meg van egy-két szép festmény, amit nagyid adott, mert legyenek csak nálad, hiszen olyan értékesek. Zsír a verdád is a bejárónál. Tudom, hogy a tied, hiszen kiposztoltad, amikor pár hónapja megvetted. Mindig is egy ilyen sportos kis Peugeot volt vágyam, de nekem pont a tied kellene…
Nagy-Britannia és Németország mellett Magyarországon a legszigorúbb a fegyvertörvény. Ahhoz, hogy a civilek önvédelmi céllal lőfegyvert tartsanak maguknál, a jogszabályi előírások mellett alapos indok, vagy komoly fenyegetettség fennállása szükséges. Ez értelemszerűen nagyban csökkenti a lőfegyverekkel elkövetett bűncselekmények számát. Ám van hátulütője is a szabályozásnak; ha például valakire otthonában brutálisan rátámadnak, nincs komoly esélye arra, hogy megvédje családja és saját testi épségét, életét.
On 15 April the European Defence Agency organised a workshop on test and evaluation (T&E) standards for chemical, biological, radiological, and nuclear defence (CBRN) detection under the auspices of the Irish Presidency.
Participants from national ministries of defence, industry and research organisations/universities attended the event which focused on T&E equipment standards for biological threat detection as dealt with in the EDA project T&E BIODIM.
Conclusions of the workshop are:
More information:
A türkmén államfő egy ünnepi lovasverseny befutójánál leesett lováról, de a bukást nem közvetíthették a helyi televíziók, és a jelen lévő újságíróktól, valamint a nézőktől is elkobozták a felvételeket – számolt be az esetről szerdán a Komszomolszkaja Pravda című orosz napilap internetes változata.
Gurbanguli Berdimuhamedov a türkmén lovasok napján, április 28-án rendezett versenyen vett részt és győzött. A célban azonban megbotlott a lova, így annak fején átbukva az elnök a földre zuhant. Az orosz újság online kiadásában is közzétett eurasianet.org honlapról átvett videofelvételen látható, hogy legalább 15-20 fekete öltönyös biztonsági ember azonnal a pályára sietett, körülvette a földön fekvő elnököt, aki kisvártatva felállt. A bicegő türkmén államfőt előbb a pálya kerítésén túl parkoló rendőrségi autókhoz akarták kísérni, de ő az időközben beérkező mentőhöz szaladt, és azzal távozott.
Ezt követően a lovaspálya tribünjén mintegy félóráig teljes csönd honolt. A nézők közül néhányan elsírták magukat, rossz hírtől tartva – számolt be a Ria Novosztyi orosz hírügynökség a BBC brit televízió helyszínen lévő munkatársára hivatkozva. A külföldi újságírókat arra kérték, hogy ne telefonálgassanak, ne készítsenek videofelvételt, és ne tájékoztassanak a történtekről. Udvariasan megkérték őket, hogy távolítsák el a “sportincidensről” készített felvételeket. Az újságírók ugyanis arról érdeklődtek, hogy valóban a türkmén elnök volt-e a balesetet szenvedett lovas.
A türkmén televízió adásából ugyan kivágták Berdimuhamedov bukását, és csak az elnök győzelméről számoltak be, de a közép-ázsiai ország hatóságai azt nem tudták megakadályozni, hogy a youtube internetes közösségi videómegosztóra felkerüljön a felvétel.
Gurbanguli Berdimuhamedov körülbelül 40 perc elteltével mintha mi sem történt volna, nemzeti viseletben megjelent az eredményhirdetésen és a közönség nagy tapsa közepette átvette a több mint 11 millió dolláros fődíjat, amelyet ígérete szerint a lósport fejlesztésére fordít.
A földgázban rendkívül gazdag közép-ázsiai ország vezetője a lósport rajongója. Egyben jó ismerője az Akhal tekini lónak, amely Közép-Ázsia legnemesebb és leghíresebb fajtája.
Türkmenisztánban erős központosított elnöki hatalom létezik. Az államfőt, aki Saparmurat Niyazovot, a rendkívüli személyi kultuszt kiépítő türkménbasit követte 2007-ben az elnöki poszton, a februári elnökválasztáson elsöprő győzelmet aratott.