1. A Tanács – újólag megerősítve korábbi következtetéseit – üdvözli a Bizottság jelentéseit a Bulgária, illetve Románia által az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus keretében elért előrehaladásról. A Tanács elismerését fejezi ki a Bizottságnak az általa elvégzett munkáért és az alkalmazott módszerért, és teljes mértékben egyetért a jelentésekben foglalt objektív és kiegyensúlyozott elemzéssel és ajánlásokkal. A Tanács ezzel kapcsolatban nagyra értékeli, hogy Bulgária és Románia a mechanizmus keretében továbbra is megfelelő együttműködést folytat a Bizottsággal és a többi tagállammal.
2. A Tanács ismételten kifejezi hűségét az Unió értékei és alapelvei mellett. Továbbra is elengedhetetlen a fenntartható, meggyőző és ellenőrizhető eredmények elérését célzó reformok hatékony végrehajtása annak biztosítása érdekében, hogy a polgárok maradéktalanul élhessenek az uniós tagság kínálta valamennyi lehetőséggel. Ezzel összefüggésben a Tanács ismételten rámutat arra is, hogy a mechanizmus keretében kitűzött célok teljesítéséhez ezen reformok széles körű és határozott politikai támogatására van szükség.
3. A Tanács tudatában van annak, hogy biztató lépések történtek a reformfolyamat folytatása érdekében, Bulgáriának mindazonáltal sürgősen fel kell gyorsítani előrehaladását. Említésre méltó egyes vezető bírói tisztségviselők kinevezése. Most arra van szükség, hogy további intézkedések kövessenek több korábbi pozitív kezdeményezést, különösen a 2015 decemberében nagy parlamenti többséggel elfogadott alkotmánymódosítást, amely egy lépéssel közelebb vitt a Legfelsőbb Bírói Tanács reformjához is. Kulcsfontosságú a jelentős átfogó reformstratégiák végrehajtása az igazságügy és a korrupció elleni küzdelem terén, valamint a konkrét eredmények nyomon követése.
4. Bár a Tanács üdvözli, hogy a kormány kifejezésre juttatta politikai elkötelezettségét a reformok iránt, ahhoz, hogy a reformoknak konkrét és fenntartható eredményei legyenek, a reformfolyamatnak szélesebb körű és határozott politikai támogatásra van szüksége. A Bizottság átfogó értékelése ismételten rámutat számos olyan problémára is, amelyeket változatlanul orvosolni kell. Bulgáriának egyrészt arra kell összpontosítania, hogy megszüntesse az igazságügyi szervekre gyakorolt politikai nyomással és a kinevezések feddhetetlenségével kapcsolatos fenntartásokat, másrészt arra, hogy javítsa a hiányosságok nyomon követését, illetve megszüntetését, valamint a bírósági ítéletek tényleges végrehajtását. Továbbra is kulcsfontosságú a Legfelsőbb Bírói Tanács és az ügyészség reformjának kérdése és az Igazságszolgáltatási Felügyelet (ISJC) hatásköreinek megerősítése. A Tanács megállapítja továbbá, hogy Bulgária számára nehéznek bizonyul eredményeket elérni a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem terén.
5. A Tanács hangsúlyozza, hogy a Bizottság jelentésében szereplő ajánlások megvalósítása érdekében Bulgáriának – az eddig elért eredményekre és a korábban kapott iránymutatásra is építve – határozottan fokoznia kell erőfeszítéseit, és várakozással tekint a következő bizottsági jelentés előtt megvalósuló konkrét lépések és kézzelfogható haladás elé.
Bulgáriának általánosságban fokoznia kell arra vonatkozó politikai törekvéseit, hogy végrehajtsa a reformokat és kézzelfogható eredményeket érjen el többek között a bírói kar függetlenségének, elszámoltathatóságának és feddhetetlenségének javítása és védelme, valamint az igazságügyi rendszer reformjának megvalósítása révén, mely utóbbinak magában kell foglalnia az ügyészségről szóló független elemzés elkészítését is, figyelembe véve a már végrehajtott reformintézkedéseket. E tekintetben különös figyelmet kell fordítani a Legfelsőbb Bírói Tanács reformjának végrehajtására, az Igazságszolgáltatási Felügyelet megerősítésére és a büntető jogszabályok korszerűsítésére. A konkrét és tartós eredmények érdekében fokozni kell a korrupció elleni küzdelmet, különösen a magasabb szinteken, többek között a közbeszerzési eljárások átláthatóságának növelésével. Kiemelt prioritásként kell kezelni egy olyan új korrupcióellenes törvény elfogadását, amely megszilárdítja a korrupció elleni stratégiában foglalt célkitűzéseket. Ezen célkitűzéseknek megfelelően sürgősen fel kell állítani egy megfelelő pénzügyi forrásokkal ellátott központi korrupcióellenes hatóságot, amely erős független mandátummal rendelkezik a magas szinten elkövetett korrupció elleni küzdelem terén. Fokozni kell az erőfeszítéseket a szervezett bűnözés elleni fellépés terén is, nevezetesen a bűnüldöző hatóságok szakmai színvonalának emelésével, valamint olyan kitartó, hatékony és sikeres nyomozati eljárásokkal, amelyeket visszatartó erejű szankciók követnek, és amelyeket szükség esetén az uniós tagállamokkal együttműködésben hajtanak végre. A Tanács kiemeli továbbá, hogy mielőbb kezelni kell azokat a problémákat, melyek akadályozzák a belügyminisztérium szervezett bűnözéssel foglalkozó igazgatóságának (CDCOC) és az illegális vagyoni eszközök elkobzásáért felelős bizottságnak (CIAF) a munkáját.
6. A Tanács elismerését fejezi ki a Románia által számos területen elért, folytatódó és jelentős előrelépésekért, melyek a reformok fokozódó fenntarthatóságát is jelzik. A fő igazságszolgáltatási és korrupció elleni intézmények elismerésre méltó lendülettel folytatták a magas szintű korrupció elleni intézkedéseik végrehajtását. A román igazságszolgáltatás rendszerének szakmai színvonala tovább növekedett. A Tanács általánosságban úgy véli, hogy ha folytatódnak a Romániában tapasztalható pozitív folyamatok a reformok és az elért eredmények megszilárdítása terén, valamint ha az ország beépíti az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus céljait nemzeti politikáiba és stratégiáiba, Románia képes lesz biztosítani a reformok olyan mértékű fenntarthatóságát és visszafordíthatatlanságát, amely lehetővé teszi majd, hogy Románia elérje a mechanizmus keretében meghatározott célokat.
A Tanács ismételten kiemeli, hogy a reformok széles körű és határozott politikai támogatására van szükség minden közintézmény és politikai szereplő részéről. Ez különösen fontos a korrupció elleni küzdelem terén, bármely szinten is jelentkezzen az, valamint az igazságszolgáltatás függetlenségének tiszteletben tartása és a jelentésben szereplő egyéb feddhetetlenségi kérdések összefüggésében. A Tanács megjegyzi, hogy a vezető bírói tisztségviselők nyílt eljárások alapján történő és érdemeken alapuló kinevezése, valamint a következő választások előtt a jelöltek átvilágítása kulcsfontosságú lehetőséget jelent a további előrelépéshez. A Tanács arra ösztönzi Romániát, hogy mielőbb véglegesítse és fogadja el a bírói kar fejlesztését célzó stratégia végrehajtására szolgáló, a 2015 és 2020 közötti időszakra vonatkozó cselekvési tervet, valamint az új nemzeti korrupcióellenes stratégiát.
7. A Tanács továbbá arra ösztönzi Romániát, hogy az eddig elért jelentős eredményekre építve most összpontosítson az elért eredmények megszilárdítására, és továbbra is a jelenlegihez hasonló lendülettel folytassa a Bizottság által a jelentésben megfogalmazott összes ajánlás végrehajtását. Ez tovább segítené a reformok fenntarthatóságának biztosítását, amely pedig utat nyitna a mechanizmusban foglalt céloknak a közeljövőben történő, kielégítő teljesítéséhez.
Romániának még jobban meg kell szilárdítania eddigi eredményeit az igazságszolgáltatás függetlenségének tiszteletben tartása és védelme terén. Erre jó alkalmat kínál a magisztratúra vezető tisztségviselőinek átlátható, megbízható eljárások alapján történő és érdemeken alapuló kinevezése. Kulcsfontosságú továbbá, hogy a kormány által ismertetett terveknek megfelelően mielőbb sor kerüljön az igazságszolgáltatási reform végrehajtására, ideértve a büntető törvénykönyv és a büntetőeljárási törvény módosításainak sürgős elfogadását is. A bírósági határozatokat – így a feddhetetlenségi intézkedésekre vonatkozó határozatokat is – minden alkalommal és minden intézményben, így a román parlamentben is haladéktalanul alkalmazni kell és végre kell hajtani. Továbbra is kiemelt feladatként kell kezelni a korrupció megelőzését és visszaszorítását, amelynek érdekében hatékony, visszatartó erejű, valamint minden szintre és minden intézményben érvényes intézkedéseket kell hozni és tartósan érvényre juttatni.
8. A Tanács ismét hangsúlyozza, hogy az együttműködési és értékelési mechanizmus továbbra is hasznos szerepet játszik az eredmények elérésében. Olyan megfelelő eszközről van szó, amely segíti a két tagállamot reformtörekvéseikben, hogy konkrét és tartós eredményeket érjenek el a mechanizmus célkitűzéseinek megvalósításában. A Tanács emlékeztet arra, hogy készen áll a két tagállam erre irányuló erőfeszítéseinek támogatására uniós és kétoldalú segítségnyújtás keretében. A két tagállamtól e téren várt eredmények eléréséig a mechanizmus hatályban marad. Ebben az összefüggésben a Tanács várakozással tekint a Bizottság Bulgáriáról és Romániáról szóló, egy év múlva kiadandó újabb jelentése elé, és üdvözli a Bizottság azon szándékát, hogy szorosan nyomon kövesse a helyzetet a két országban, illetve hogy arról rendszeresen tájékoztassa a Tanácsot.
A Tanács 2016. március 15-én elfogadta az uniós vészhelyzeti támogatási mechanizmus létrehozásáról szóló rendeletet. A rendelet célja Görögország és más olyan tagállamok támogatása, amelyekre különösen nagy teher nehezedik a tömegesen érkező menekültek miatt. A rendelet elfogadására azt követően került sor, hogy a Tanács keretében működő Állandó Képviselők Bizottsága 2016. március 9-én politikai megállapodásra jutott annak szövegéről. Az új rendelet az Európai Tanács idevágó kötelezettségvállalását ülteti át a gyakorlatba. Lehetővé teszi, hogy az EU késlekedés nélkül és hatékonyan tudjon reagálni a helyszínen gyorsan változó, rendkívül nehéz helyzetre.
Mivel a nyugat-balkáni útvonalon megszakadt a migránsok irreguláris áramlása, Görögországban jelenleg mintegy 35 000 menekült szorul segítségre.
Az új eszköz keretében biztosított segítség a szükségleteken alapul, célja pedig az élet védelme, az emberi szenvedés megelőzése és az emberi méltóság megőrzése. Ebbe az is beletartozik, hogy a rászorulók élelmiszerhez, szálláshoz, vízhez és gyógyszerekhez juthassanak, és hogy fedezni lehessen egyéb alapvető szükségleteiket. A segítség célba juttatását a Bizottság és a Bizottság által a görög hatóságokkal szoros együttműködésben kiválasztott partnerszervezetek végzik.
„Ez a tanácsi határozat ékes bizonyítéka annak, hogy az Unió Görögország mellett áll ezekben a nehéz időkben. A holland elnökség minden tőle telhetőt megtesz azért, hogy a szükséges uniós pénzeszközök mozgósítása a lehető leghamarabb megtörténjék” – jegyezte meg Bert Koenders, Hollandia külügyminisztere és a Tanács elnöke.
A Bizottság becslései szerint a menekültek szükségleteinek fedezésére 2016-ban 300 millió euróra, majd 2017-ben és 2018-ban további 200–200 millió euróra lesz szükség.
A vészhelyzeti támogatási mechanizmus abban az esetben is aktiválható, ha súlyos humanitárius következményekkel járó egyéb válságok vagy katasztrófák következnének be (például nukleáris baleset, terrorista támadás vagy járványok). A vészhelyzeti támogatás mindazonáltal csak abban az esetben vehető igénybe, ha a katasztrófa léptéke és hatása rendkívüli, és ha a tagállamok és az EU rendelkezésére álló eszközök nem elégségesek a helyzet kezeléséhez.
Végrehajtás és a következő lépésekAz új rendelet az EU Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba. A Bizottság ezt követően azonnal nekiláthat a támogatási intézkedések végrehajtásának, ehhez ideiglenesen azokat forrásokat használva, amelyek jelenleg rendelkezésre állnak az EU költségvetésében.
Ezzel párhuzamosan a Tanács és az Európai Parlament már dolgozik a Bizottság által 2016. március 9-én előterjesztett költségvetés-módosítási tervezeten. Mihelyst a költségvetés-módosítás elfogadásra kerül, a támogatási intézkedések finanszírozása már a vészhelyzeti támogatási mechanizmusra elkülönített új költségvetési sorokból történik majd.
Az Európai Unió és a Moldovai Köztársaság (a továbbiakban: Moldova) ma tartotta meg a Társulási Tanács második ülését a társulási megállapodás keretében. Az EU és Moldova megerősítette a Moldova EU-val való politikai társulásának és gazdasági integrációjának fokozása érdekében tett vállalások végrehajtása iránti elkötelezettségét.
A Társulási Tanács nyugtázta a társulási megállapodás 2014 szeptemberétől való ideiglenes alkalmazását, egyszersmind hangsúlyozta, hogy a megállapodás hamarosan teljes körűen hatályba fog lépni, mivel mind Moldova, mind az uniós tagállamok ratifikálták azt. Az elkövetkező években Moldova a társulási megállapodás adta jogalap mentén fogja előrevinni reformprogramját és gazdasági modernizációs törekvéseit. Moldova benyújtotta az EU-Moldova társulási menetrend végrehajtásáról szóló második jelentését.
A Társulási Tanács kiemelte annak jelentőségét, hogy a jelen pillanatban Moldovában tapasztalható nehézségeket az országban működő összes politikai erő részvételével, konstruktív párbeszéd keretében kell megoldani, szem előtt tartva a Moldovai Köztársaság állampolgárainak elvárásait. Az EU arra ösztönözte Moldovát, hogy folytassa a szükséges törvények elfogadása érdekében tett erőfeszítéseket, és ismét megerősítette, hogy támogatni fogja az országot e célok elérésében. Mindkét fél hangsúlyozta a civil társadalommal folytatott párbeszéd és együttműködés jelentőségét, különösen a társulási megállapodás végrehajtása terén, valamint a civil társadalom fokozottabb részvételét a moldovai közpolitikában és a döntéshozatali eljárásokban. A Társulási Tanács továbbá kiemelte annak fontosságát, hogy Moldovának folytatnia és erősítenie kell az egész társadalom teljes körű bevonását lehetővé tevő politikát.
A bizalom helyreállításához a reformokkal kapcsolatos kézzelfogható eredményekre van szükség. A társulási tanács nyugtázta azokat az erőfeszítéseket, amelyeket Moldova a legfontosabb területeken bevezetendő főbb reformokra vonatkozó világos tervek kidolgozásának területén tett. A menetrendbe foglalt terveket a moldovai kormány az EU elé tárta és nyilvánosságra is hozta. A részletes menetrend ez év júliusáig világos határidőket állapít meg a számos fontos területen megteendő konkrét lépések tekintetében: a civil társadalommal való együttműködés (e hónaptól); az igazságügyi ágazatra vonatkozó jogszbálycsomag elfogadása és végrehajtásának megkezdése, valamint a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás végrehajtásának lendületbe hozatala (március–áprilisban); a közigazgatás reformjára vonatkozó stratégia elfogadása (áprilisig); a vállalkozási és befektetési környezet javítása; a bankrendszer és a pénzügyi ágazat hiányosságainak megszüntetése, valamint az IMF-fel való együttműködés újraindítása; a sérthetetlenségre vonatkozó jogszabálycsomag elfogadása. A reformoknak ki kell terjednie a banki csalások részletes kivizsgálására, az igazságügyi ágazat reformjára, valamint az állami intézmények depolitizálására, a korrupció és a pénzmosás elleni küzdelemre, a pénzügyi ágazat stabilizálására és a vállalkozási és befektetési környezet javítására, többek között az energiaágazatban. A menetrend hasznos eszköze lesz az egész moldáv társadalom hasznát szolgáló reformok elősegítésének és nyomon követésének.
A társulási tanács tárgyalt arról is, hogy miként lehetne a politikai patthelyzetet megszüntetni Moldovában, többek között az alkotmány reformjával, valamint az EBESZ és a Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatala választási rendszerre vonatkozó ajánlásainak végrehajtásával.
AZ EU ismét hangsúlyozta, hogy javítani kell a nemzeti jogszabályokat annak érdekében, hogy mihamarabb korlátozni lehessen a médiatulajdon koncentrációját és garantálni lehessen a pluralizmust. Az EU kifejezte aggályait az igazságügyi és bűnüldöző hatóságok függetlenségének hiányával kapcsolatban is, és arra szólította fel Moldovát, hogy hajtsa végre azon reformokat, amelyek az igazságügyi és korrupcióellenes intézmények függetlenségét, hatékonyságát, átláthatóságát és elszámoltathatóságát szolgálják. Az EU előrelépésként üdvözölte az ügyészség reformjáról szóló törvény elfogadását, és határozottan annak tényleges végrehajtására ösztönzött, a bírói karra és a korrupció elleni harcra vonatkozó kulcsfontosságú törvények haladéktalan elfogadása mellett. Moldova megerősítette, hogy az igazságügyi ágazat reformja az ország kulcsprioritásainak egyike, és részletesen ismertette azokat az intézkedéseket, amelyeket az elkövetkező hónapokban a meglévő hiányok orvoslása és a mélyreható és rendszerszerű reformok elősegítése érdekében fog meghozni.
A Társulási Tanács nyugtázta a Moldovának juttatott jelentős uniós segítséget. Az EU felszólította Moldovát, hogy a lehető legjobban használja ki ezt a segítséget annak érdekében, hogy végre tudja hajtani a társulási megállapodás és a társulási menetrend keretében vállalt ambiciózus reformokat, valamint újólag megerősítette, hogy kész támogatni Moldovát, többek között műszaki segítségnyújtás és projekttámogatás – például szakértői értékelések és magas szintű tanácsadók – révén. A Társulási Tanács egyetértett abban, hogy a makroökonómiai folyamatokkal kapcsolatos aggályok megszüntetését célzó, átfogó stabilizációs és strukturális reformok kidolgozása melletti világos elkötelezettség lehetővé fogja tenni az IMF-fel kötendő új együttműködési megállapodás megkötését.
A Társulási Tanács megerősítette, hogy prioritásként kezeli a Moldovával az energiaügy területén folytatott együttműködést, emlékeztetve arra, hogy folytatni kell a munkát az Ungheni-Kisinyov gázvezetéken és az azzal kapcsolatos szakpolitikai intézkedéseken, mert ez újabb lépés az ellátás diverzifikációja felé, ami pedig országos és regionális szinten megnöveli az energiaellátás biztonságát.
A Társulási Tanács üdvözölte Moldova csatlakozását a Kereskedelmi Világszervezet közbeszerzési megállapodásához, valamint a a pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezményhez. Moldova és az EU nyugtázta a környezetvédelem területén folytatott együttműködés kedvező helyzetét, valamint Moldova azon törekvését, hogy e területen az uniós jogszabályokhoz közelítse nemzeti törvényeit. A Társulási Tanács megvitatta ezenfelül a gazdaság, a mezőgazdaság és a közlekedés terén folytatott együttműködést.
A Tanács a Dnyeszteren túli régióban zajló konfliktus átfogó és békés rendezése érdekében tett erőfeszítések fokozására szólított fel, melynek alapja a Moldovai Köztársaság szuverenitása és területi integritása, valamint a Dnyeszteren túli régió különleges státusza. A Társulási Tanács arra bíztatta a feleket, hogy újítsák meg a rendezési tárgyalások iránti konstruktív elkötelezettségüket, és kijelentette, hogy érdeklődve várja, hogy újrainduljanak a hivatalos 5+2-es tárgyalások, illetve hogy mindegyik formációban intenzívebb párbeszédet folytassanak. Az EU hangsúlyozta, hogy a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térség létrehozására is kiterjedő EU–Moldova társulási megállapodás a nemzetközileg elismert egész moldovai terület számára modernizációs és fejlesztési lehetőségeket biztosít, és hogy az EU készen áll támogatni a megállapodás maradéktalan megvalósítását, melyből nemcsak minden moldovai állampolgárnak, hanem az ország nemzetközi partnereinek is csak előnye származhat.
Üdvözlöm Önöket. Először is köszönöm Önnek, Anasztasziádesz Elnök Úr, hogy a mai napon egy jó hangulatú, őszinte megbeszélésen találkozhattunk itt, Nicosiában.
Mai ciprusi látogatásom elsődleges célja az volt, hogy megvitassuk az Európai Unió és Törökország együttműködésének a migrációs válság kezelésével kapcsolatos következő lépéseit. Nem azért vagyok itt, hogy nyomást gyakoroljak Ciprusra, hanem azért, hogy az Európai Tanács e heti ülését megelőzően megismerjem az Önök álláspontját.
A múlt heti uniós csúcstalálkozón megbeszéléseket folytattunk a Törökországgal fennálló együttműködésünk megerősítéséről. Ez közös, átfogó európai stratégiánk egyik fontos pillére. Sohasem bölcs dolog azonban egy tervet egyetlen pillérre alapozni. Ezt nem tehetjük, és nem is tesszük meg. Közös európai stratégiánk másik két fontos pillére a schengeni rendszer helyreállítása és a továbbküldés gyakorlatának megszüntetése, többek között a nyugat-balkáni útvonalon is. Emellett jelentős mértékben fokoznunk kell a leginkább érintett országoknak – nem utolsósorban Görögországnak – nyújtott humanitárius támogatást.
A múlt héten arra kaptam megbízást, hogy készítsem elő Törökország és az Európai Unió megállapodását a migrációs válság kezelése érdekében folytatott együttműködésünk további erősítéséről. Most e megállapodás részleteinek kidolgozásán dolgozom. Ezért vagyok ma itt Nicosiában, és ezért utazom tovább Ankarába még ma este.
A Németországgal és Hollandiával közösen kidolgozott török javaslatot még át kell formálnunk ahhoz, hogy az mind a 28 uniós tagállam és az uniós intézmények számára is elfogadható legyen. A cél az, hogy e hét csütörtökén és péntekén lezárjuk a tárgyalásokat; de még nem tartunk ott. Az egyik legfontosabb megoldandó kérdés a jogszerűség alapvető kérdése. Gondoskodnunk kell arról, hogy a Görögország és Törökország között létrejövő bármilyen nagyszabású visszaküldési rendszer maradéktalanul megfeleljen az uniós jognak és nemzetközi kötelezettségvállalásainknak is. Ez azt jelenti, hogy garantálnunk kell, hogy Görögországban minden személy kérelmét egyenként elbírálják, mielőtt döntést hoznának a Törökországba való visszaküldésükről. Garantálnunk kell továbbá, hogy a nemzetközi védelemre szorulók megfelelő védelmet kapjanak Törökországban. Foglalkoznunk kell a Törökországból induló, más uniós országokon – például Bulgárián – át vezető esetleges alternatív útvonalakkal is. Ezt is figyelembe kell vennünk ahhoz, hogy a megállapodásunk tényleges eredményt hozzon.
Ám a Törökországgal folytatott együttműködésünk sokkal többről szól, mint a migráció kezeléséről. A jelenlegi helyzet alkalmat kínál arra is, hogy új lendületet adjunk az Európai Unió és Törökország kapcsolatának. E tekintetben azonban egyértelműen hangsúlyozni kívánom, hogy az Európai Uniót 28 tagállam alkotja, és Ciprus ugyanolyan fontos tagállama az Uniónak, mint Németország, Franciaország, Hollandia vagy bármelyik másik tagállam. Soha egyetlen harmadik ország sem lehet fontosabb számunkra, mint akármelyik uniós tagállam. Ezt a mostani lehetőséget ki kell használnunk, és biztosítanunk kell, hogy ez az új lendület minden tagállam számára, így Ciprus számára is előnyös legyen.
Ami a csatlakozást illeti, hangsúlyozni kívánom, hogy a szabályok nem változtak. Az eddig is megszokott szigorú feltételrendszer érvényesül, és minden előrelépéshez továbbra is a 28 tagállam egyetértése szükséges.
Ma délelőtt megbeszélést folytattunk a ciprusi rendezésre irányuló tárgyalások keretében tett folyamatos erőfeszítésekről is, amelyeket teljes mértékben támogatok. Nagy figyelemmel hallgattam meg Anasztasziádesz elnök úr álláspontját, és biztosítottam őt arról, hogy tisztában vagyunk azzal, hogy a tárgyalások fontos mérföldkőhöz érkeztek, és minden uniós intézkedésnek a tárgyalások elősegítésére kell irányulnia. Ha sikeres végeredmény születik – amelyet a sziget mindkét része támogat –, az nemcsak Ciprus, hanem egész Európa és a tágabb térség számára is új lehetőségeket hozhat.
Végezetül engedjenek meg egy Ciprus gazdasági helyzetére vonatkozó megjegyzést. Alig három éve az ország még a pénzügyi szakadék szélén egyensúlyozott. Ma pedig már ismét biztosan áll a lábán, és ehhez nem is kellett felhasználnia mindazokat a forrásokat, amelyeket az euróövezeti partnerek és az IMF a rendelkezésére bocsátottak. Ez a siker az Önök saját erőfeszítéseinek az eredménye. Ez biztató jel mind Ciprus, mind az euróövezet, mind pedig Európa egésze számára. Köszönöm a figyelmüket.
A rendszerváltás előtt egyedül az orosz volt amit kötelezően tanulni kellett. Az önálló nyelvtanulás forradalmát az Európai Unióhoz való csatlakozás robbantotta be a köztudatba. Mivel most már mindenki szabadon vándorolhat a tagországokban, így érdemes legalább egy külföldi nyelvet beszélni.
Magyarországon az angol , a német és a francia nyelv ami általában választható az általános iskolákban és a középiskolákban. Természetesen ahogyan jut felfelé a tanuló a létrán, főiskolán már szakirányosan tud nyelvet választani. Orvostudományok esetében például a latin a kötelező.
Fontos azonban tudni, hogy a nyelvtanulás nem csak annyit jelent, hogy valaki szépen bemagolja a szavakat és a nyelvtani részt. Ahhoz , hogy szépen választékosan tudjon beszélni egy másik nép nyelvén, ismerni kell az irodalmukat, kultúrájukat valamint mindennapos szokásaikat.
A mostani kutatások rávilágították arra a világot, hogy minél korábbi életkorban kezdi el tanulni valaki az idegen nyelvet, annál jobban rögzül. Ezért már sok óvodában van erre hetente akár többször is tanfolyam gyerekeknek.
Akinek ez kimaradt az iskolás éveiből vagy csak bővíteni szeretné tudását, már levelezőn is elvégezhetőek gyorstalpaló tanfolyamok. Ezek rendszerint nem drágák és csak egyszer kell megjelenni, amikor vizsgázik. A nyelvvizsgák két részből állnak : egy szóbeli és egy írásbeli teszten kell megfelelni.
2015 legismertebb nyelvei Magyarországon: