Hargita Megye Tanácsának sajtóirodája közleményben tájékoztat, hogy aláírták a szerződést a hátralevő munkálatok terveinek aktualizálására. A munkálatok során a második emeletet alakítják át és a C épületet bővítését fejezik be. A nyertes cég rendelkezésére legtöbb 55 nap áll a tervek elkészítésére. A munkálatok folytatása ősszel elkezdődhet.
A hidegfront havazást hozott Máramarosban: a Radnai-havasokban, a Nagy-Pietrosz-csúcs (2303 m) környékén három centiméter hó hullott – mondta el az Agerpres hírügynökségnek Sorin Timiş, Borsa polgármestere.
„Az utóbbi időszakban 36 Celsius-fokos nappali csúcshőmérsékletet is regisztráltunk, ám szerdán reggel mindössze 6 Celsius-fok volt, ami azt jelenti, hogy a hegyen nulla fok körül lehetett” – idézi a székelyhon.ro Borsa polgármesterét.
A polgármester nem emlékszik arra, hogy korábban előfordult volna olyan eset, hogy augusztusban havazzon.
A világ legerősebb, 41,4 tesla erejű mágnesét készítették el amerikai mérnökök a Floridai Állami Egyetemen.
Az intézményben működő National High Magnetic Field Laboratory élen jár a világban a mágneskutatásokban. A 41,4 tesla erejű mágnes nagyjából hússzor erősebb az orvosi képalkotó eljárásokban jelenleg használtaknál – közölték a laboratórium mérnökei.
Összehasonlításul emlékeztettek rá, hogy a Föld mágneses mezeje a tesla – a mágneses mező mértékegysége – egy húszezredére rúg.
Az új szupermágnes fejlesztése mintegy két és fél évig tartott, 35 millió dollárt költöttek rá, és megelőzi az eddig legerősebb, 38,5 tesla erősségű mágnest, amelyet Kínában hoztak létre.
A kutatók szerint az új, szupererős mágnes által keltett mágneses teret anyagtanulmányozására fogják felhasználni, ami később áttöréshez vezethet orvostudományi, energia és műszaki kutatásokban.
A Maros Megyei Törvényszék elutasította Marosvásárhely polgármesteri tanácsadójának, Claudiu Maiornak a fellebbezését. Ügyészségi határozat alapján 60 napra hatósági felügyelet alatt áll. Rendszeresen kell jelentkeznie a rendőrségen, nem léphet kapcsolatba az ügy érintettjeivel, nem mehet be a polgármesteri hivatalba. A hivatal működését nem akadályozza az eltiltási rendelet – közölte a Vásárhelyi Hírlappal Cosmin Blaga a polgármesteri hivatal szóvívője. Az Országos Korrupcióellenes Ügyészség hivatali hatáskör túllépésével vádolta meg Claudiu Maior, jelenleg Dorin Florea polgármester tanácsadóját, és az ügyben a városvezetőt hivatali hatáskör túllépésében való bűnrészességgel vádolják. Dorin Florea múlt heti közleményében visszautasította a DNA vádjait, szerinte a helyi politikusok intéztek támadást ellene.
Európának meg kell védenie polgárait – jelentette ki Emmanuel Macron francia államfő az ausztriai Salzburgban, és a szociális dömping elleni küzdelem, az adóharmonizáció, valamint az euróövezet saját költségvetésének fontosságáról beszélt, miután találkozott Christian Kern osztrák kancellárral szerdán.
A két politikus közösen állt ki amellett, hogy egy országban ugyanazon munkáért mindenkinek megegyező bért kell adni, különben “elárulják Európa szellemét”. Macron a terrorizmus elleni küzdelem és az európai biztonsági szolgálatok szorosabb együttműködésének fontosságát hangsúlyozta a találkozót követően. Úgy vélte, hogy eddig Európának kevéssé sikerült határait megvédeni, közös menekültjogban megegyezni és az országokat együttműködésre bírni.
Meglátása szerint egyúttal új európai integrációs projektre van szükség. A francia államfő továbbá gratulált Kernnek, hogy két évvel ezelőtti menekülthullám idején nem élt a demagógia eszközeivel, amely Macron szerint a “legegyszerűbb megoldás” lett volna. ”Nem szabad szítanunk mások aggodalmát és gyűlöletét” – fogalmazott.
A slavkovi hármassal is egyeztetett
A francia államfő az úgynevezett slavkovi hármas – vagyis Ausztria, Csehország és Szlovákia – kormányfőivel is egyeztetett. Bohuslav Sobotka cseh és Robert Fico szlovák miniszterelnök támogatta az osztrák kancellár és a francia elnök közös felvetését, miszerint a munkáért azonos bérezés jár.
Fico nyilatkozata szerint mindegyik visegrádi ország egyetért ezzel a javaslattal, azonban meglátása szerint üdvözlendő lenne, ha a szállítmányozási szektorra nem vonatkozna.
Sobotka kifejezte: támogatná, hogy a nyugati cégek Csehországban a helyi munkaerőt jobban megfizetnék. “A francia és osztrák vállalkozások 30-40 százalékkal kevesebbet fizetnek itt, mint a saját országukban” – mondta.
A “slavkovi háromszögnek” (S3) nevezett csoportot Csehország, Szlovákia és Ausztria hozta létre 2015 januárjában a kormányfők találkozóján a dél-morvaországi Slavkovban (régi nevén Austerlitz). Akkor a három ország kormányfője megegyezett a szorosabb szomszédsági együttműködésben, regionális gazdasági, elsősorban a közlekedési infrastruktúra területén, valamint európai uniós témákban. A csoport jelenlegi elnöke Ausztria. A slavkovi háromszög országainak kormányfői legutóbb június második felében Brünnben találkoztak.
A szerdai találkozók szigorú biztonsági intézkedések mellett zajlottak és a fokozott rendőri jelenlét továbbra is tart a városban, mivel Macron szerdán este részt vesz a Salzburgi Ünnepi Játékokon. A francia elnök csütörtökön Romániába és Bulgáriába utazik tovább.
Holnap kezdődik a szóbeli vizsgáztatás román nyelvből, hétfőn pedig anyanyelvből. Majd kedden és szerdán a digitális kompetenciák felmérésére kerül sor, ezt követően pedig az idegennyelv-szóbelik zajlanak. Az eredményeket szeptember 1-jén 16 óráig teszik közzé, és ugyanaznap 20 óráig fogadják az óvásokat. A végleges eredményeket szeptember 6-án ismertetik. Idén 39 435 diák iratkozott a pótérettségire – tájékoztat az Agerpres.
Emmanuel Macron Franciaország elnöke ma érkezik Bukarestbe, Klaus Johannis román államfő meghívására. Tárgyalnak többek között a Franciaország és Románia közötti kétoldalú együttműködésről, de a európai napirend témáiról is. Johannis júniusban, az Európai Tanács ülésén hívta meg a Macront Romániába, aki amúgy először érkezik az országba.
A bukaresti csendőrség szerint körülbelül 500-an lehettek. A tüntetők kormányellenes rigmusokat skandáltak, mint például: „El a mancsokkal az igazságszolgáltatásról”. Az igazságügyi miniszter tegnap bemutatta az igazságszolgáltatás működését szabályozó törvények módosításának tervezetét, miszerint nem az államfő nevezi majd ki az ügyészségek országos vezetőit, a bírák és ügyészek anyagilag is felelnek majd a tévedéseikért, és az igazságügyi felügyelet a Legfelsőbb Bírói Tanácstól a minisztériumhoz kerül.
Bertalan – arámeus-görög-latin eredetű; jelentése: Ptolemaiosz fia.
Jonatán – héber eredetű; jelentése: Isten ajándéka.
Idézet„Egészen átadjuk magunkat minden pillanatnak, tudván, hogy mindig van egy Kéz, amely vezet minket: rajtunk áll, hogy elfogadjuk-e, vagy sem.”
Paulo Coelho
NÉPI KALENDÁRIUM:
Bertalan napja
Ezt a napot a néphagyomány az ősz kezdőnapjának tekinti. Az e napi időjárásból jósolnak a várható őszi időjárásra: „Amilyen a nap Bertalan nap folyamán, vigyázz rá, mert egész őszön olyan ám!”
Magyar Néprajz VII.
EZEN A NAPON EMLÉKSZÜNK RÁ:
Szabó Jenő (Fancsika, 1843. szeptember 30. – Budapest, 1921. augusztus 24.). Közgazdasági szakember, miniszteri tanácsos. A gimnáziumot Ungváron, az egyetem jogi karát Pesten végezte.
1868-tól a közmunka – és a közlekedésügyi minisztériumban teljesített szolgálatot, 1887-től miniszteri tanácsos. 1880-92 között az összes vasút-államosítási ügynek ő volt az előadója. 1893-ban nyugalomba vonult. 1896-tól a főrendiház tagja.
Forrás: Keresztyén Balázs: Kárpátaljai Művelődéstörténeti Kislexikon (Hatodik Síp Alapítvány – Mandátum Kiadó, Budapest – Beregszász, 2001.)
MAGYARORSZÁG KULTÚRTÖRTÉNETÉBŐL:
– Megnyílik a miskolci kőszínház (1823)
Forrás: Magyarország kultúrtörténete napról napra, Honfoglalás Egyesület 2000.
ÍTÉKEZÉS HELYETT SZERESS!
„Többé tehát ne ítélkezzünk egymás felett” (Róma 14:13)
Lehet, hogy egy munkatársadnak, akiért imádkozni szoktál, házasságon kívüli viszonya van, de attól még nem kell, hogy neked is legyen. Ne feledd, te is bűnös voltál, mielőtt Isten kegyelme megmentett, ezért légy alázatos, és ne ess az önigazultság csapdájába! Ahogy Merv Rosell mondja: „amikor Isten megbocsát, akkor hozzájárul ahhoz, hogy a vétek örökké feledésbe merüljön”, légy tehát kegyelmes, amikor olyasvalakivel találkozol, akinek az életvitele kényelmetlenül érint. Tudj meg róla mindent, amit lehet, és engedd, hogy ismeretségetek eloszlasson minden előfeltételezést és előítéletet. Tekints rá úgy, mint egy fájdalmat hordozó személyre, akit Isten szeret – mint olyan emberre, akinek ugyanarra a kegyelemre van szüksége, amit te is kaptál. Ha szereted a nem szeretőket, akkor azt teszed, a mit Isten is tett érted. Csak azért mert valaki valamiben más, nem kellene őt lenézned, alacsonyabb rendűnek tartanod. Te sem akarod, hogy téged elítéljenek a bőrszíned, kultúrád vagy kinézeted miatt, ezért te se tedd ezt másokkal! Mivel a Biblia világosan fogalmaz arról, hogy ne kövessük mások bűnös életmódját, ezért megkísérthet minket a gondolat, hogy jobbak vagyunk, mint ők. Ez a büszkeség bűne! Néha azt gondoljuk, hogy ha szeretünk és elfogadunk, bizonyos embereket, azzal elnézzük bűneiket. Nem, az igazság abban van, ha olyan tisztelettel és elfogadással viszonyulunk másokhoz, ahogy Jézus tette. Legyen szó akár faji különbségről (samaritánusok), életmódbeli különbségről (az asszony a kútnál, akinek öt férje volt), vagy osztálykülönbségről (Nikódémus), Jézus szerette és elfogadta az embereket úgy, ahogy voltak, de közben arra ösztönözte őket, hogy magasabb mércét kövessenek.
A fenti elmélkedés a Keresztyén Média UCB Hungary Alapítvány napi elmélkedése (honlap: maiige.hu), melynek írója Bob Gass. Magyar nyelven negyedévre szóló kiadvány formájában megrendelhető az említett honlapon, vagy a következő címen: Mai Ige, 6201 Kiskőrös, Pf. 33.
Szent Bertalan apostol
Apokrif iratok és az Arany Legenda tudósítása szerint Bertalan előbb Itáliában, majd Örményországban hirdette az evangéliumot. A legenda elbeszéli, hogyan győzedelmeskedett a maga gyógyító tudományával egy pogány bálvány felett. (A bálvány történetesen a Berytus névre hallgatott – az ókori Berytus, ma Beirut nevű város után –, s a név emlékeztet Bertalanéra, talán célzásképpen pogány múltjára.) Az apostolt általában ördögűzőként tartják számon. Örményországban halt mártírhalált. Asztragész király (görög „Csupacsillag”) előbb megvesszőztette, aztán megnyúzatta, majd keresztre feszíttette, végül lefejeztette.
bacskaplebania.hu
Kurt Volker, az USA Ukrajnával kapcsolatos tárgyalásokért felelős különleges képviselője kedden első ízben tárgyalt Minszkben az orosz elnöki hivatal képviselőjével. A megbeszélés után kijelentette, hogy az Egyesült Államok maradéktalanul támogatja, hogy a tűzszünet egybeessen a tanévkezdettel. A tervről Németország, Franciaország, Ukrajna és Oroszország részvételével folynak a tárgyalások – írja az MTI.
„Tudom, hogy a tanévkezdethez időzített tűzszünet nagyon elöl szerepel a normandiai folyamat napirendjében” – mondta Kurt Volker Vilniuson átutazóban a BNS balti hírügynökségnek. A normandiai formátumnak nevezett egyeztetéseken Oroszország és Ukrajna mellett Franciaország és Németország vesz részt.
„Magától értetődően maradéktalanul támogatjuk (a tervet), abban a reményben, hogy a két félnek sikerül megvalósítania” – tette hozzá.
Volker építő jellegűnek nevezte a hétfőn tartott első találkozóját a Kreml szürke eminenciásaként emlegetett Vlagyiszlav Szurkov orosz elnöki tanácsadóval.
„Egyetértettünk abban, hogy a jelenlegi helyzet, a status quo senkinek sem jó” – tette hozzá.
Volker szerdán utazik Kijevbe, ahol csatlakozik majd a szintén Ukrajnába látogató James Mattis amerikai védelmi miniszterhez.
A három éve tartó ukrajnai konfliktusnak több mint tízezer halálos áldozata van. Kijev és a nyugati országok azzal vádolják Oroszországot, hogy pénzügyileg és katonailag támogatja a szakadárokat, amit Moszkva tagad.
A 2015 februárjában Minszkben aláírt egyezmények előirányozzák az oroszbarát szakadárok és a kijevi kormány közötti tűzszünetet és a politikai párbeszéd megindítását, de a megvalósításuk egyre csak húzódik.
Bonyolultabb kockázati tényezők felismerésére is alkalmas új számítógépes módszerrel vizsgálták az Alzheimer-kór és és az időskori demencia kialakulásának kockázatát az ELTE és a Semmelweis Egyetem kutatói Eredményeiket az Archives of Gerontology and Geriatrics című folyóiratban publikálták.
Ahogy nő a világon az idős emberek száma, úgy okoznak egyre nagyobb gondot az időskori demencia különböző fajtái, köztük az Alzheimer-kór. A betegek kezelése, felügyelete, a szellemi romlás lassítása nagy próba elé állítja a társadalmat. Ezért is fontos kutatási terület az Alzheimer-kór kialakulásához vezető folyamat feltárása, a hajlamosító tényezők azonosítása – olvasható az ELTE MTI-hez szerdán eljuttatott közleményében.
Az ELTE PIT Bioinformatikai Csoportjának és a Semmelweis Egyetem II. Belgyógyászati Klinikájának kutatói (Szalkai Balázs adjunktus, Grolmusz Vince egyetemi tanár és Grolmusz Vince Kornél, a SOTE kutatója) több mint 5800 alany adatait vizsgálták és olyan tényezőcsoportokat (tehát nem csak egyes tényezőket) kerestek, amelyek elemei együttesen növelik az Alzheimer-kór kockázatát.
Kimutatták például, hogy a normális vagy alacsony vércukorszint társulva a magas nátriumszinttel vagy pedig az alacsony koleszterinszinttel mintegy 3,7-szeresére növeli a demencia valószínűségét. Az alacsony koleszterinszintet általában egészségesnek szokták mondani. A kutatók új módszere – amelynek számítógépes programját is mellékelik a publikációhoz – az ilyen, bonyolultabb kockázati tényezők felismerésére is alkalmas.
A hasonló kutatások általában csak a néhány alanyról kapott információkat veszik figyelembe, ezzel szemben az ELTE és a SE kutatói csaknem 6000 ember nagyon jó minőségű adatait dolgozták fel. A jelentős anyagmennyiséghez a Coalition Against Major Diseases (Koalíció a jelentősebb betegségek ellen, CAMD) együttműködése révén jutottak hozzá. Ehhez a szervezethez számos amerikai egészségügyi intézmény tartozik.
Grolmusz Vince, az ELTE professzora elmondta, hogy a világon állandóan folynak klinikai gyógyszertesztek, amelyekkel új gyógyszervegyületek hatásosságát vizsgálják kórházakban és klinikákon, gyógyszergyárak megbízásából és finanszírozásával. Minden ilyen vizsgálatsorozatot elvégeznek a vizsgálandó vegyülettel és placebóval, azaz hatóanyagot nem tartalmazó szerrel is egészségeseken és betegeken is.
A vizsgálatok eredménye a megrendelő gyógyszergyárak tulajdonát képezi és a vegyülettel végzett vizsgálatok sikeressége esetén a vizsgálatok eredményeit a gyógyszerengedélyező-hatóságokhoz kell benyújtani. Ha a tesztelt vegyület hatástalan volt, nem nyújtják be az eredményeket. A placebóval végzett vizsgálatok azonban semmilyen információt nem nyújtanak a vizsgált vegyületről, ezért azokat a gyógyszergyárak kockázat nélkül nyilvánosságra hozhatják. Ilyen – nagyon gondosan és szigorú protokoll szerint placebókkal végzett – vizsgálatok eredményeit gyűjtötte össze a CAMD, és ebből az igen jó minőségű, nagy halmazból tudtak dolgozni a magyar kutatók.
Az elmúlt héten újabb megdöbbentő ténnyel szolgáltak a statisztikusok: 2017 januárja és júniusa között Ukrajna lakossága 117,5 ezer fővel csökkent, és 42 millió 467 ezer főt tett ki. A számok azonban senkit sem hatottak meg a közéleti szereplők közül, pedig kívánkozik a kérdés: meddig pusztul még a lakosság és miért?
Az Állami Statisztikai Szolgálat (Derzssztat) az adatok kapcsán rámutat, hogy az ország lakossága folyamatosan csökken, az elhalálozások száma lényegesen meghaladja a születésekét: 100 elhunytra 59 élve született jut.
A szolgálat közlése kitér arra is, hogy Ukrajna lakossága 4-5 évenként egymillió emberrel csökken. Ha ez a tendencia nem változik, 2050-re 30–32 millió főre zsugorodhat – derül ki Andrij Revenkónak a Dzerkalo Tizsnya (DT) hetilap internetes változata számára készített összeállításából, amely az ENSZ Népesedési Osztálya és hazai demográfusok számításain alapul.
A szakértők rendszerint a szegénységgel hozzák összefüggésbe a népességfogyást, ha röviden kell szólniuk az okokról. Emlékezhetünk rá, hogy idén tavasszal mekkora visszhangja volt Neal Walker, az ENSZ állandó ukrajnai képviselője bejelentésének, aki az ENSZ idei Emberi Fejlődési Jelentését ismertetve azt találta mondani, hogy országunkban a lakosság mintegy 60%-a szegénynek tekinthető. (Ez mintegy 25 millió főt jelent!) Pedig az ENSZ munkatársának mondandója ennél is drámaibban hangzott: „Ami Ukrajnát illeti, 1,7 millió belső menekültről, 2,8 millió rokkantról beszélünk és a lakosság 60%-áról, akik a szegénységi szint alatt találhatók.”
Az árnyaltabb kép megfestésében segíthet az emberi fejlettségi index (HDI). Az ENSZ által alkalmazott mutatószám lehetővé teszi a világ országainak összehasonlítását a születéskor várható élettartam, az írástudás, az oktatás és az életszínvonal alapján. A 2016-os adatokra alapozva összeállított idei rangsor értelmében az élmezőnyt Norvégia, Ausztrália, Svájc, Németország és Dánia alkotja. Oroszország a 49., Belarusz az 52., Kazahsztán az 56., Grúzia a 70., míg Ukrajna a 84. helyen osztozik Örményországgal. A rangsorbeli helyezéseket már csak azért is érdemes sorra venni, mert jól mutatják, hogy Ukrajna pillanatnyilag a posztszovjet térség országaihoz képest is lemaradóban van.
A DT írása rámutat, érdemes áttekinteni az ukrán HDI-mutató alakulását az elmúlt negyed században. Ebből kitűnik, hogy 25 évvel ezelőtt, tehát 1990 tájékán, amikor Ukrajnában a Szovjetunió felbomlása után először számították ki a HDI-t, az ország még az igen előkelő 45. helyen szerepelt a rangsorban. Ám a következő öt év során a 102. helyre zuhant, hogy azután 2000-re a 80. helyre küzdje fel magát. Az 1990-es évet követően a legjobb helyezést Ukrajna 2010-ben érte el (69. hely), hogy rövidesen a 84. helyre csússzon vissza.
Igaz, az idei helyezés eggyel jobb a tavalyi 85.-nél, ám a szakértők megjegyzik: a mutató alapján összeállított rangsor elsősorban a média szempontjából fontos, a szakembereknek sokkal többet mond, hogy mekkora a különbség az egyes részösszetevők tekintetében a vezető országok és Ukrajna között. Ha például a 25. helyezett és Ukrajna között csupán 2-3% volna a különbség a születéskor várható élettartam, vagy mondjuk az életszínvonal alapján, a rangsorbeli helyezéstől függetlenül elégedettek lehetnénk, a helyzetünkkel. Képzelhetjük, hogy a különbség ennél – sajnos – jelentősebb.
Gondoljunk arra, hogy ha csupán a várható élettartam alapján rangsorolnánk az országokat, Ukrajna mindössze a 126. lenne! Még egy szomorú adat: Ukrajnában a 60 év felett várható átlagos élettartam 18,1 év, míg a világátlag 20,4 esztendő volt 2015-ben.
Képzelhetjük, hogy a bruttó nemzeti termék vonatkozásában hasonlóan gyászos az ukrajnai helyzet. Viszonyításképpen: negyedszázaddal a függetlenség elnyerése után Ukrajna gazdasága még a második világháború utáni szintet sem éri el, holott annak idején 1965-re, tehát mintegy 20 év alatt az országot sikerült helyreállítani a háborús pusztítások után.
Ha csupán a várható élettartamot és a bruttó nemzeti terméket vesszük figyelembe, Ukrajna a 120. hely körül tanyázna a HDI alapján összeállított rangsorban, ám az ország helyezésén sokat lendít az oktatás megítélése, holott az idevágó adatok kétséget ébreszthetnek az olvasóban. Az ENSZ erre vonatkozó információit a UNESCO-tól szerzi, amely viszont azt a népszámlálási adatok alapján számítja ki. Csakhogy Ukrajnában legutóbb 2001-ben, tehát 17 éve volt utoljára népszámlálás, miközben a nemzetközi ajánlások 10 évente javasolják megejteni az országos összeírást.
Amikor annak idején Neal Walker bejelentette, hogy az ország lakosságának 60%-a szegénységben él, a hír egy órán belül megjelent televíziós hírekben, s az egyik csatorna telefonos felmérést készített, azt kérdezve nézőitől, ők is úgy tartják-e, hogy az átlagnál szegényebben élnek. A kérdésre a válaszadók 85%-a igennel válaszolt, s csupán 15% felelt nemmel. Megjegyzendő, hogy több mint 30 ezer ember tartotta fontosnak betelefonálni a műsorba.
A Derzssztatnak a háztartások életkörülményeiről 2015-ben készített mintavételes felméréséből kitűnik, hogy az ukrán háztartások 72,3%-a szegények közé sorolta magát, ezen belül a városiak 70,8%-a és a falusiak 75,5%-a. Részletesebb adataink azonban alig vannak a témáról. Érdemes volna azzal kezdeni a népességfogyás okainak feltárását, hogy nyíltan beszélünk a szegénységről.
A Magyar Nemzeti Bank (MNB) megújítja az 1000 forintos bankjegyeket, a lakosság 2018. március 1-jétől fizethet azokkal, a régi ezreseket 2018. október 31-ig lehet használni fizetésre, de a hitelintézetek és a posta még három évig, a jegybank pedig húsz évig díjmentesen váltja át azokat az új 1000 forintosokra.
Gerhardt Ferenc, a jegybank alelnöke szerdán Budapesten sajtótájékoztatón elmondta hogy a jegybank az ezerforintosokkal folytatja a forint bankjegyek 2014-ben megkezdett cseréjét, mostantól a megújított 1000 forintos címletű bankjegyeket bocsátja ki. Hozzátette, a legtöbb ország húszévenként megújítja bankjegy sorozatát, amit többek között a technika, például a bankjegykiadó és -elfogadó automaták fejlődése, a korszerűbb bankjegy-felismerés, illetve az új hamisítási módszerek elleni védekezés indokol.
Ismertetése szerint a bankjegycsere költségei mintegy 4-5 milliárd forintot tesznek ki.
Pataki Tibor, az MNB készpénzlogisztikai igazgatóságának vezetője elmondta: augusztus 24-től az új 1000 forintosok törvényes fizetőeszközzé válnak, (az MNB már csak az új bankjegyeket bocsátja ki, a forgalomban azonban csak márciustól jelennek meg ), a jegybank féléves felkészülési időt biztosít a készpénzellátás szereplőinek, így a bankjegyelfogadó és feldolgozó automaták üzemeltetőinek az új bankjegyek kezelésére.
Pataki Tibor ismertette: az új ezresek megőrzik a régi ezerforintosok kék színét és nem változtatták meg az illusztrációkat sem, így Mátyás király és a visegrádi Hercules-kút szerepelnek az új bankjegyeken is. Változást jelent, hogy színváltó festékkel a bankjegyen megjelenik a Corvin-jelkép, a holló ( a madár az UV-A és UV-C fényben eltérő színben is látható lesz), az is újdonság a pénzen, hogy a hologram-csík a bankjegy szélén található.
Kifejtette: a forgalomban lévő bankjegyek kétharmada már új papírpénz, a 2000 és 5000 forintos bankjegyek bevonása sikeresen lezajlott, az 5000 forintosokból 20 százalék, a 2000 forintosokból 14 százalék az az arány, amely a régi, már a kereskedelmi forgalomban nem használható bankjegyekből még nem érkezett vissza a jegybankba.
Idén december 31-ig még lehet fizetni a régi 20 ezer forintosokkal, a forgalomban lévő új 20 ezresek aránya mintegy 95 százalékot ér el.
Pataki Tibor kiemelte: a régi 10 ezer forintosok bevonásáról még nem döntöttek a jegybankban, ezeket a bankjegyeket 2019 előtt várhatóan nem vonják be.
Kérdésre az MNB szakemberei elmondták: mintegy 460 millió darab bankjegy van forgalomban, ezek döntő részét a nagy címletek adják, a 10 ezresek az összes forgalomban lévő bankjegy 35 százalékát teszik ki. Ezerforintosból hozzávetőleg 68 millió darab van forgalomban, ez nagyjából 15 százalékos arány – tette hozzá.
A bankjegyek cseréje során utoljára az 500 forintosokat cserélik le, várhatóan jövőre – mondta.
Pataki Tibor kifejtette: évente 50-70 tonna elhasznált bankjegyet semmisít meg a jegybank, ezek pótlása, illetve a készpénz-szükséglet emelkedése adja a megújításra szoruló bankjegyek mennyiségét.
Egy kérdésre elmondta: évente 2000 darabot sem ér el a hamisított bankjegyek száma, idén 1500 körül lehet a hamisított papírpénzek száma, csak régi bankjegyet hamisítanak, jellemzően a 10 ezer és 20 ezer forintosokat.