Mohol képviselője, Szerbák Zoltán, Perun nyergében nyerte meg a III. A cikk folytatása …
Read more here: VajdaságMa – Vajdaság
Szerbiában, de más határon túli régió vonatkozásában is elsőként Tóthfaluban, ebben a mindössze 650 fős észak-bácskai falucskában avatták fel a nemrégiben szentté avatott pápa mellszobrát. A cikk folytatása …
Read more here: VajdaságMa – Vajdaság
A muzslyai Mária Neve templomban, és a plébánia több helyszínén ma a családé volt a főszerep. A cikk folytatása …
Read more here: VajdaságMa – Vajdaság
Az oktatási intézmények munkáját érintő aktuális kérdésekről folytattak kerekasztal-megbeszélést ma délután Moholon, a helyi Közösségi Házban a Magyar Nemzeti Tanács és az Ada községbeli oktatási intézmények illetékesei. A cikk folytatása …
Read more here: VajdaságMa – Vajdaság
Négyes ikreket szült egy 13 gyerekes, 65 éves német nagymama egy berlini kórházban - jelentette szombaton az RTL tévé, amely kizárólagos jogot szerzett az esetről való tudósításra.
A három fiú és egy lány - Dries, Bence és Fjonn, valamint Neeta - a terhesség 26. hetében született meg császármetszéssel. Súlyuk 655 gramm és 960 gramm között van. A tudósítás szerint jó esélyük van az életben maradásra, de nem kizárt, hogy komplikációk lépnek fel egészségi állapotukban.
Az RTL szóvivője közölte a dpa német hírügynökséggel, hogy "az anya a körülményekhez képest jól van".
A 13 gyerekes, hétszeres nagymama, a nyugdíjba menetel előtt álló Annegret Raunigk angol-orosz szakos tanárnő Ukrajnába utazott, hogy adományozott, megtermékenyített petesejteket ültessenek a méhébe. Németországban ezt nem teszik lehetővé a törvények.
A teherbe esés csak többszöri kísérlet után sikerült.
Vállalkozását több orvos bírálta, megkérdőjelezvén, hogy fizikailag képes lesz megszülni a magzatokat.
A berlini asszony legidősebb gyermeke 44 éves, az eddigi legfiatalabb pedig 9 éves volt. Elmondása szerint azért vállalkozott gyermekszülésre, mert kilencéves kislánya egy kistestvérért könyörgött.
Nemes Jeles László első filmje, a Saul fia nyerte el a Nemzetközi Filmkritikusok Szövetségének (FIPRESCI) díját a 68. cannes-i filmfesztiválon.
A világ egyik legjelentősebb filmes seregszemléjére akkreditált kritikusokból álló zsűri a hivatalos versenyprogramba meghívott 19 alkotás közül, de a nemzetközi zsűritől függetlenül választotta ki a szerintük legjobb filmet.
Az auschwitzi koncentrációs táborban játszódó magyar versenyfilmek ítélt FIPRESCI-díjat szombaton, egy nappal a hivatalos díjkiosztó előtt adták át a cannes-i fesztiválpalota egyik különtermében.
A díjátadón a rendező "nagyon nagy örömnek, büszkeségnek és megtiszteltetésnek" nevezte, hogy első szereplését Cannes-ban a világ minden tájáról meghívott külföldi kritikusok ilyen jól fogadták. Emlékezetett arra, hogy a film elkészültét Magyarországon kívül egyetlen más ország sem támogatta, s jóllehet a filmben fél tucat országból szerepelnek színészek, az alkotás teljes egészében magyar film.
Az MTI kérdésére a rendező elmondta: a kritikai elismerés azért nagyon fontos, mert új megközelítésű alkotásról van szó, s számára az a legfontosabb, hogy minél többen megnézzék a Saul fiát.
A világ több száz filmkritikusát tömörítő szervezet díjának sorsáról kilenctagú nemzetközi zsűri döntött, amelyben Mario Abbade Neto brazil elnök mellett Franciaország, India, Egyiptom, Dánia, Hongkong, Nagy-Britannia és Törökország vezető filmkritikusai foglaltak helyet.
Az idén hetvenéves FIPRESCI-zsűri a cannes-i fesztivál hivatalos versenyprogramjából és az Un Certain Regard (Egy bizonyos nézőpont) válogatásból választott ki egy-egy filmet, valamint egy külön díjat megítélt a párhuzamos programok legjobbjának.
A fesztivál kezdetén a versenyprogramban nagy sikerrel bemutatott, majd óriási visszhangot kapott magyar alkotás, a 38 éves Nemes Jeles László első filmje. Három korábbi kisfilmje (Türelem, The Counterpart, Az úr elköszön) több mint harminc díjat kapott száznál is több nemzetközi filmfesztiválon.
Az auschwitzi koncentrációs táborban játszódó Saul fia című film főszerepét Röhrig Géza, a Színház- és Filmművészeti Főiskola filmrendező szakán végzett, 15 éve New Yorkban élő költő, amatőr színész alakítja.
A zsidók gázkamrákba terelésére és a holttestek eltakarításra kényszerített foglyokról, a Sonderkommando tagjairól szóló film végig a főhőst követi úgy, hogy az áldozatokat nem mutatja, s a hanghatásokkal, halálkiáltásokkal, lövésekkel, nyögésekkel a nézők képzeletére támaszkodva idézi meg a megmutathatatlant. A fesztivál legtöbb kritikusa szerint a magyar alkotás az első olyan film, amely választ ad arra a művészi kérdésre, hogyan lehet a holokausztot filmen ábrázolni.
A Saul fia forgatókönyvét Nemes Jeles László és Clara Royer írta, a film producere Sipos Gábor és Rajna Gábor volt, a főszerepeket Röhrig Gézán kívül Molnár Levente, Urs Rechn és Zsótér Sándor alakította. A Laokoon Filmgrup gyártásában készült alkotást a Magyar Nemzeti Filmalap több mint 320 millió forinttal támogatta.
A filmet a Mozinet Kft. forgalmazásában június 11-től vetítik a magyar mozikban.
Cette semaine, je serai en Grèce pour tourner un nouveau film pour ARTE («Grèce, le jour d’après»). Le tournage se poursuivra en juillet et la diffusion est prévue pour octobre prochain.
Ce sera le troisième volet de ma trilogie consacrée à ce pays, après «Euro, quand les marchés attaquent» (2012) et «Grèce, année zéro» (2014). Il est intéressant de constater qu’il est extrêmement difficile d’avoir des rendez-vous avec les membres du gouvernement Syriza, ce qui n’était pas le cas avec ses prédécesseurs, très ouverts à la presse étrangère, même celle qui n’était pas considérée comme «ami». On verra si les choses rentreront dans l’ordre d’ici le mois de juillet.
Vous comprendrez donc que ce blog reprendra à mon retour. En attendant, vous pouvez me suivre sur Facebook et sur Twitter où je raconterai le tournage.
By tklaura
Minden határt nyitva kell tartani a szíriai menekültek előtt, legyen az Európában, a Perzsa-öbölben vagy bárhol máshol – szögezte le szombaton Antonio Guterres, az ENSZ menekültügyi főbiztosa a jordániai Súnehben megrendezett Világgazdasági Fórumon.
Guterres úgy vélte, a szíriai menekültekért nem csupán a közel-keleti térség országai felelősek, hanem az egész világ.
A főbiztos A cikk folytatása …
Read more here: Pannon RTV
A magyar földrajztudomány sok kimagasló képviselővel büszkélkedhet, köztük Lóczy Lajossal, a kiemelkedő Ázsia-kutatóval, Prinz Gyulával és Stein Auréllal, a Tien-san hegység, illetve a Tarim-medence legjelentősebb feltáróival. És Cholnoky Jenőt sem hagyhatjuk ki a sorból, aki éppúgy végzett tudományos megfigyeléseket Erdélyben, mint a Jangce szubtrópusi deltavidékén, vagy épp az északi-sarkvidéki Spitzbergák szigetcsoporton, s aki – egyebek mellett – tudományos magyarázatot talált a Medárd-naphoz kötődő népi időjóslási hiedelemre.
A leendő tudós 1870. július 23-án, Veszprémben jött világra, Cholnoky László ügyvéd és Zombath Krisztina gyermekeként. Az elemi iskolát szülővárosában, gimnáziumi tanulmányait részben ugyanitt, részben Pápán végezte el. Már középiskolás korában felébredt benne az érdeklődés a földrajz iránt. Földrajztanár szeretett volna lenni, de apja lebeszélte tervéről. „Csak jót akarok neked, fiam, a tanárok, tudósok mind szegények” – mondogatta neki, s a szülői intelmek hatására a fiatalember a budapesti Magyar Királyi József Műegyetemre iratkozott be, hogy a magasabb fizetéssel kecsegtető mérnöki pályán fusson be karriert.
Folyammérnöki diplomája megszerzése után tanársegédi állást kapott a műegyetem vízépítési tanszékén. Ám a földrajz iránti szeretete sem múlt el, s miután megismerkedett és összebarátkozott az akkor már világhírű Lóczy Lajossal, újult erővel lobbant fel benne kamaszkori vágya. A nagy Ázsia-kutató meghívta maga mellé asszisztensnek a Budapesti Tudományegyetem Földrajz Tanszékére, s Cholnoky Jenő el is fogadta az ajánlatot. Lóczy felismerte benne a földrajztudósi tehetséget, s azzal a feladattal bízta meg, hogy a helyszínen tanulmányozza a Kínai-alföldön végighömpölygő hatalmas folyamok: a Sárga-folyó és a Jangce deltavidékét, és derítse ki mederváltozásaik okait. A fiatal kutató örömmel elvállalta a megbízatást, s a vallás- és közoktatási minisztériumtól kapott szerény ösztöndíjjal a zsebében, 1896-ban a Távol-Keletre utazott. Bérbe vett egy jellegzetes kínai hajót – dzsunkát –, s azzal járta be a Jangce deltáját, hogy választ találjon a kérdésre: a folyam két fő torkolati ágán kívül valóban létezett-e az ősi kínai krónikákban említett harmadik ág is. A terepet kutatva rá is jött, hogy hajdan tényleg létezett a folyóág, mely Kan-fu kikötővárosnál hullámzott bele a Kelet-kínai-tengerbe. Hidrográfiai (vízrajzi) méréseket is végzett a két folyó torkolatában, magyarázatot talált a Jangce-delta keletkezésére, illetve a Sárga-folyó mederváltozásaira. Emellett utazást tett északra, a Góbi-sivatag pereméhez, tanulmányozta a lösztakaró képződését, valamint a futóhomok mozgását. Majd kutatóutat tett Kína északkeleti tartományában, Mandzsúriában, ahol felfedezett egy csaknem százezer négyzetkilométer kiterjedésű bazaltfennsíkot, mely addig ismeretlen volt a nyugati tudomány számára. S mindezeken kívül naplójában 1235 rajzot készített, többségében helybeli használati eszközökről, lakóházakról, melyeknek a néprajzkutatók is hasznát vették. Egyszemélyes expedíciója utolsó évében, 1898-ban azonban az élete is veszélybe került, amikor az európai nagyhatalmak erősödő kínai befolyása és terjeszkedése miatt minden nyugati emberben ellenséget látó helybeliekből álló tömeg meg akarta lincselni, és csak a segítségére siető katonák mentették ki szorult helyzetéből. Hazatérése után pedig – szaktanulmányai mellett – megírta első nagy sikerű ismeretterjesztő művét, A sárkányok országából c. könyvet.
Lóczy Lajossal együtt földgázlelőhelyek után kutatott Erdélyben, 1905-ben pedig a kolozsvári Magyar Királyi Ferenc József Tudományegyetem földrajz tanszékének a vezetője lett. Magas szintre emelte a földrajzoktatást, s alaposan be is járta Erdélyt, részletesen tanulmányozta és leírta az országrész természeti viszonyait. Emellett további két nagy külföldi kutatóutat is tett, előbb – 1910-ben – a Jeges-tengerben (más néven: Északi-sarki-óceánban) fekvő Spitzbergák szigetcsoportjára, ahol a tundrát, a hideg, sarkvidéki éghajlat felszínformáló hatásait, a fagyaprózódásos folyamatokat, a törmelékfelhalmozódásos térszíneket tanulmányozta, és magyarázatot talált az ún. poligonális tundratalajok keletkezésére, melyek a hőmérsékletingadozások miatt bekövetkező szakaszos olvadások és fagyások következtében jönnek létre. Majd miután az Amerikai Földrajzi Társaság meghívta az egyesület megalapításának 60. évfordulója alkalmából megrendezett nemzetközi konferenciára, 1912-ben, a földrajztudós-politikus gróf Teleki Pál társaságában nagyszabású tanulmányutat tett az Egyesült Államokban, az Atlanti-óceántól a Csendes-óceán partjáig.
Tudományos munkássága során jelentős eredményeket ért el a karsztkutatásban, a folyóteraszok képződésének vizsgálatában, s ő adott magyarázatot az ún. „európai monszun” jelenségre, mely összecseng a népi időjóslásban szereplő Medárd-napi hiedelemmel. Eszerint ha június 8-án, Medárd napján esik az eső, akkor negyvennapos esős időszak következik. Cholnoky a jelenséget azzal magyarázta meg, hogy tavasz végén az európai szárazföld felett jóval magasabbra emelkedik a levegő hőmérséklete, mint az Atlanti-óceán fölött. Az így létrejövő hőmérsékletkülönbségek miatt megindul a nedves, hűvös óceáni légtömegek beáramlása a szárazföld felé, a hirtelen bekövetkező hidegbetörés pedig magával hozza a zivatarokat, az esőket és a hetekig elhúzódó hűvös, csapadékos időt…
Az I. világháborús összeomlás és Erdély 1919-ben bekövetkezett román megszállása azután véget vetett kolozsvári tevékenységének. Több tanártársával együtt el kellett hagynia az országrészt, s 1919 novemberében tehervonaton érkezett meg Budapestre. A következő évben viszont tanári állást kapott a Budapesti Tudományegyetemen, ahol nyugdíjazásáig dolgozott. Legkedveltebb munkaterülete a felszínalaktan (geomorfológia) volt, s W. M. Davis amerikai földrajztudós szemléletét honosította meg a magyarországi földrajztudományban, mely szerint a domborzati formák szakaszos (ciklikus) lepusztulási folyamatok következményeiként alakulnak ki. Nagy sikerű tudományos ismeretterjesztő műveket is írt, melyekben jó írói érzékkel, a nagyközönség számára is érthető módon mutatta be a földrajzi folyamatokat, jelenségeket.
Hetvenéves korában nyugdíjba vonult, elbúcsúzott a tanári katedrától, de otthonában tovább folytatta tudományos munkásságát. A II. világháború idején írta meg egyik főművét, az ötkötetes Emberföldrajzot. Ám később rákbetegség alakult ki nála, s 1950. július 5-én, Budapesten örökre lehunyta szemét. (Forrás: Wikipédia)
Lajos Mihály
A Kárpátalja Kupa döntője miatt egy hét kihagyás után folytatódott a beregszászi járási labdarúgó-bajnokság. Az előzetes menetrendnek megfelelően május 17-én a 4. forduló mérkőzései kerültek megrendezésre, míg az elmaradt 3. fordulót, majd július 5-én pótolják a csapatok.
A játéknapon ismét ellenmondást nem tűrően futballozott az FC Badaló amely, ezúttal odahaza a kisbégányi csapatra mért megsemmisítő 9:0-s vereséget. A Főnix három győzelemmel és 24:0-s gólkülönbséggel vezeti a tabellát. Szintén győzni tudott a hétvégén a Tisza-partiak legnagyobb riválisa az FC Gát is. A címvédő hazai pályán a pont nélkül álló FC Papi ellen diadalmaskodott 6:2-re. Gáton elszenvedett veresége után sikerült a játéknapon a győzelem útjára visszatalálnia az FC Csillagnak, a Vérke-parti gárda Bakos legjobbjait győzte le egy szoros mérkőzésen 2:1 arányban. Ugyancsak a hazai csapat sikerével zárult az FC Borzsova és az FC Nagybereg összecsapása, a borzsovaiak egy fordulatokban gazdag találkozón végül 3:2-re nyertek a Talizmán ellen. A fordulóban a vendégcsapatok becsületét egyedül az FC Kigyósnak sikerült némiképp megvédenie köszönhetően a Zápszonyban elért 1:1-es döntetlenjének.
Az ificsapatok eredményei a fordulóból:
FC Gát – FC Papi 4:0
FC Csillag – FC Bakos 2:2
FC Badaló – FC Kisbégány 1:0
FC Borzsova – FC Nagybereg 0:2
FC Zápszony – FC Kigyós -/+
Tabella felnőttek:
№ Név Mérkőzés GY D V Pont 1 FC Főnix Badaló 3 3 0 0 9 2 FC Artosz Gát 3 3 0 0 9 3 FC Csillag Beregszász 3 2 0 1 6 4 FC Kigyós 3 1 2 0 5 5 FC Talizmán Nagybereg 3 1 1 1 4 6 FC Borzsova 3 1 1 1 4 7 FC Zápszony 3 0 2 1 2 8 FC Kisbégány 3 0 1 2 1 9 FC Bakos 3 0 1 2 1 10 FC Papi 3 0 0 3 0
Tabella ificsapatok:
№ Név Mérkőzés GY D V Pont 1 FC Főnix Badaló 3 3 0 0 9 2 FC Artosz Gát 3 3 0 0 9 3 FC Borzsova 3 2 0 1 6 4 FC Kisbégány 3 2 0 1 6 5 FC Talizmán Nagybereg 3 2 0 1 6 6 FC Papi 3 1 0 2 3 7 FC Kigyós 3 1 0 2 3 8 FC Csillag Beregszász 3 0 1 2 1 9 FC Bakos 3 0 1 2 1 10 FC Zápszony 3 0 0 3 0
Mind a támogatók, mind az ellenzők táborának prominens képviselői szerint megszavazta az ír lakosság az azonos neműek házasságának legalizálását. Ez derül ki hírügynökségek szombati tudósításaiból.
Az előző napi referendum eredménye még nem ismert.
Az RTE állami médiavállalat becslése szerint az "igen" tábor győzelme elsöprőnek tűnik, Kevin Humphreys miniszter kétharmad-egyharmad arányt jósol. Aodhan O'Riordain, az esélyegyenlőségért felelős miniszter szerint is győztek a melegházasságot támogatók, és a részvételi arány példátlanul magas volt, az ügy heves érzelmeket váltott ki az írekből.
Az azonos neműek házasodásának jogát minden parlamenti párt, a nagy munkaadók és sok híresség támogatja, és azt remélik, hogy a népszavazás mérföldkő lesz abban a folyamatban, amelyben Írország, amelyet sokáig Nyugat-Európa társadalmilag egyik legkonzervatívabbnak országának tekintettek, fokozatosan átalakul.
"Írország azt üzeni ezzel a világnak, hogy ez a jövő útja" - jelentette ki David Norris, aki a hetvenes évek végén kezdte kampányát a melegjogok érvényesüléséért.
A homoszexualitást bűnnek tartó katolikus egyház a templomok falain belülre korlátozta az alkotmánymódosítás elutasítására buzdító kampányát, szemben a más országokban - mint például Franciaországban - tapasztaltakkal, ahol az egyház tiltakozása nyilvános és aktív volt. Írországban világi vallási csoportok vezették a "nem" kampányt.
A tervezet egyik fő ellenzője, John Murray, az Iona Intézet katolikus jogvédő szervezet egyik tisztségviselője azt mondta: "Mindenki az igenek győzelmét jósolja, ami csalódást okoz nekem".