Az államfő tegnap azt nyilatkozta, hogy tárgyalt a kormányfővel arról, hogy milyen alapokból fedezik a törvény gyakorlatba ültetését, és bizakodón jelentette ki, hogy találnak megoldásokat. Victor Ponta elmondta, hogy a szociáldemokraták támogatták a liberálisok erre vonatkozó javaslatát, de megjegyezte, hogy a kezdeményezők nem nevesítették az erőforrásokat, amelyekből az évi 1,8 milliárd lejre becsült költségvetési hiányt fedeznék, ennyibe kerül ugyanis évente a gyermekpénz megduplázása.
A Romániai Magyar Pedagógusok Szövetsége Szakképzés – Gazdaság – Társadalom címmel egyeztető fórumsorozatot indított, ennek második állomása volt tegnap Csíkszereda. Itt a csíki, gyergyói, maroshévízi, borszéki és csángóföldi szakoktatásban érdekelt szakemberek vettek részt, tájékoztat a Hargita Népe. A fórumsorozat célja, hogy stratégiai terv készüljön a romániai magyar szakképzés számára. Ennek érdekében kérdőívet küldtek el minden romániai magyar szakoktatási intézménybe, ennek alapján mérik fel, hogyan látják a szakoktatás jövőjét az intézményvezetők. A szakemberek a szakképzési formák térségenkénti fejlesztését javasolták, mivel a gyermeklétszám állandó csökkenése miatt hatékonyabb volna, ha a különböző régiókban más-más típusú képzésekre fektetnének hangsúlyt. Borboly Csaba megyeelnök szerint részletesebben kell a fiatalokat és szülőket tájékoztatni a szakoktatási formákról és új magyar nyelvű szakképzési tankönyvekre van szükség. A következő fórumra június 10-én kerül sor.
A jogszabály lehetővé teszi, hogy az eladósodott magánszemélyek adósságaik törlesztését átütemezzék, és egy legfeljebb ötéves adósságtörlesztő ütemterv révén rendezzék tartozásukat. Bár az Unió tagállamainak egyharmadában és az Egyesült Államokban is létezik a fizetésképtelenségről szóló törvény, a Nemzetközi Valutaalap aggályait fejezte ki áprilisban a törvénytervezet miatt. Máté András Levente, az RMDSZ képviselőházi frakciójának vezetője tegnap a szavazást követően elmondta, hogy a törvény megszavazása által Románia felzárkózik az Európai Uniós tagországok mellé, és kijelentette, a jogszabály támasz lehet azoknak is, akik svájci frank alapú hitelt vettek fel, és nem tudják törleszteni.
A pártok vezetőinek tegnapi találkozóján az új parlamenti választási törvény alapelveiről tárgyaltak. Megállapodtak a kétkamarás parlament létszámáról, eszerint a képviselőház létszáma 336-ra csökken, a szenátusé pedig 136-ra. Kelemen Hunor a tanácskozás után arról is beszámolt, hogy az RMDSZ által javasolt alternatív parlamenti küszöb bevezetésében is egyetértettek, így azok a pártok is bejutnak majd a parlamentbe, amelyek legalább négy megyében húsz százalékos támogatottságot érnek el, de országos szinten nem lépik át az ötszázalékos küszöböt. Arról, hogy legalább két szenátora és 4 képviselője lesz minden megyének azt nyilatkozta, hogy pozitív diszkriminációnak számít az átlagosnál kisebb megyékben.
A szenátus után a képviselőház is elutasította ma az államfő kérését, hogy elemezzék újra és módosítsák az erdészeti kerettörvényt. Klaus Johannis többek között azt a cikkelyt kifogásolta, amely megakadályozná, hogy egy cégcsoport monopolhelyzetbe jusson a favásárlás során. Az államfő a versenytanács felhívása nyomán azt mondta, ez a korlátozás sérti az uniós piaci versenyre vonatkozó törvényeket. Mivel a parlament elutasította az államfő kifogásait, Klaus Johannisnak az eredeti formában kell kihirdetnie a törvényt. Másodszor már nem fordíthatja vissza a parlamentben. Az erdészeti törvény körül kialakult vita és az illegális fakivágások elleni országos tüntetések következtében az államfő bejelentette, hogy az illegális erdőkitermelés kérdését a Legfelsőbb Védelmi Tanács is megvitatja a júniusi ülésén.