A földközi-tengeri térségben folytatott új kutatási és innovációs partnerség (PRIMA) keretében az EU segítséget fog nyújtani vízellátási és agrár-élelmiszeripari projektek kidolgozásához a régióban.
Az Állandó Képviselők Bizottságának (Coreper) mai döntése a máltai elnökség és az Európai Parlament között április 11-én létrejött megállapodás nyomán született.
A PRIMA kezdeményezés lehetővé teszi az EU-ban és a részt vevő államokban rendelkezésre álló know-how és pénzügyi források közös felhasználását. A partnerségben jelenleg tizenegy uniós tagállam (Horvátország, Ciprus, Németország, Görögország, Spanyolország, Franciaország, Olaszország, Luxemburg, Málta, Portugália és Szlovénia), valamint nyolc nem uniós ország (Algéria, Egyiptom, Jordánia, Izrael, Libanon, Marokkó, Tunézia és Törökország) vesz részt.
Az EU többek között a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogramból biztosított 220 millió euróval járul majd hozzá a partnerséghez.
Bármely más uniós tagállam, illetve harmadik ország is részt vehet a PRIMA kezdeményezésben, amennyiben teljesíti a részvételi feltételeket.
„A PRIMA partnerség hozzá fog járulni a földközi-tengeri térségben élők jobb megélhetéséhez és egészségéhez. Emellett várhatóan ösztönzi majd a hosszú távú gazdasági növekedést és stabilitást” – nyilatkozta Chris Agius máltai parlamenti államtitkár a megállapodás létrejöttekor.
A PRIMA partnerség várhatóan 2018 elején kezdi meg működését, azt követően, hogy az elkövetkező hónapokban az Európai Parlament és a Tanács hivatalosan is elfogadja az erről szóló határozatot.
A Tanács 2017. április 25-én megállapodásra jutott az északi-tengeri tengerfenéki halállományokra vonatkozó többéves tervet illető tárgyalási álláspontjáról (más néven az általános megközelítésről). A terv az Északi-tengerre vonatkozó első ilyen hosszú távú stratégia, amelynek részét képezik úgy a halállományokkal, mint a halászhajókkal és az érdekelt felekkel kapcsolatos megfontolások is.
A két intézmény között megkezdődhetnek a tárgyalások, mihelyt az Európai Parlament szavaz az általa készített jelentésről.
„Az északi-tengeri terv kiemelkedő fontossággal bír a megújult közös halászati politika végrehajtása szempontjából, ezért a máltai elnökség jelentős erőfeszítéseket tett annak érdekében, hogy a javaslattal kapcsolatos tanácsi álláspont példátlanul rövid idő alatt kialakuljon” – mondta Roderick Galdes mezőgazdasági, halászati és állatjogi parlamenti államtitkár. „A terv az elfogadása után a terület fenntartható halászatának sarokköve lesz majd. A Tanács várakozással tekint a Parlamenttel folytatandó tárgyalások elé, amelyek során a célja az lesz, hogy a lehető legjobb eredményt biztosítsa mind a tengeri élőhelyek, mind a halászati ágazat számára”.
A Tanácsnak az északi-tengeri tervvel kapcsolatos álláspontja összhangban van a közelmúltban elfogadott, a közönséges tőkehal, a hering és a spratt balti-tengeri állományaira vonatkozó többéves tervvel. Egyszerűsíti a bizottsági javaslatot, amennyiben a rendelet hatályát a teljes elterjedési területen található célzott halászati tevékenységekre kiterjeszti, valamint megfelelő eszközöket biztosít ahhoz, hogy a halállományokkal való gazdálkodás a maximális fenntartható hozam alapján történjék. Az általános megközelítés a közös halászati politikával összhangban világos álláspontot jelent a vegyes halászatban előforduló, alacsony kvótájú fajokkal való gazdálkodás tekintetében is.
A Tanács megerősítette a bizottsági javaslatot a jogszabály hatálya alá tartozó fajokat illető állományvédelmi intézkedések tekintetében, egyben hatékonyabbá is tette a javaslatot azzal, hogy racionalizálta a kirakodási kötelezettség hatályát annak érdekében, hogy elérje azt az uniós célkitűzést, mely szerint a halászatot az összes tengeri medence tekintetében fenntarthatóbbá kell tenni.
A Tanács által javasolt módosítások nyomán az új jogszabályból és az egyéb ellenőrzési rendelkezésekből származó adminisztratív tehercsökkenni fog. A módosítások kiterjednek a közös gazdálkodás alá tartozó állományokról a harmadik országokkal folytatandó konzultációk kérdésére is, amelyek célja, hogy az uniós szereplők egyenlő versenyfeltételek mellett halászhassanak az érintett területeken.
A következő lépésekA ma elfogadott általános megközelítés képezi majd a Tanács álláspontját az Európai Parlamenttel folytatandó tárgyalások során. A Parlament várhatóan 2017 júniusában fogadja el a javaslattal kapcsolatos álláspontját. Ezáltal a tárgyalások még a nyári szünet előtt megkezdődhetnének. Ahhoz, hogy a szöveg hatályba lépjen, mindkét intézmény jóváhagyása szükséges.
HáttérA Bizottság 2016. augusztus 3-án nyújtotta be az északi-tengeri tengerfenéken élő állományokra és a halászatukra vonatkozó többéves tervről szóló javaslatát. A javaslat azokra a fajokra vonatkozik, amelyek a tengerfenék közelében élnek és táplálkoznak.
Ez a második olyan többéves terv, amelyet a 2014 januárjában életbe lépett megreformált közös halászati politikával összhangban fogadtak el. A javaslat célja, hogy az Északi-tengeren végrehajtsák a megreformált közös halászati politika legfontosabb elemeit, konkrétan a következőket: a maximális fenntartható hozamot meghaladó kiaknázási arányok elérése, a biomassza állapotához kapcsolódó biztosítékok meghatározása, a hosszú távú, több fajt felölelő gazdálkodás irányába történő elmozdulás, a kirakodási kötelezettség teljesítése, valamint a regionalizáció alkalmazása a technikai intézkedések elfogadásakor.
A Tanács 2017. április 25-én következtetéseket fogadott el az ENSZ erdészeti stratégiai tervéről, az Európai Uniónak és tagállamainak az ENSZ Erdészeti Fóruma tizenkettedik ülésszakán való részvételének előkészítése céljából.
A következtetések kiemelik az ENSZ legelső, a 2017–2030-as időszakra vonatkozó erdészeti stratégiai tervének és a kapcsolódó négyéves munkaprogramnak a fontosságát. A terv az egyik legfontosabb eszköze lesz a különböző ENSZ-szervek által elfogadott erdészeti politikák és programok közötti szinergiák előmozdításának, valamint annak, hogy ezek végrehajtása egymást kölcsönösen támogató jelleggel történjen. A következtetésekben továbbá a Tanács megerősíti, hogy az EU maradéktalanul támogatja a tervet és teljes mértékben elkötelezett az erdészeti vonatkozású globális feladatok nemzetközi, regionális és nemzeti szintű végrehajtásának javítása iránt.
A következtetések egyúttal előkészítik az EU részvételét az ENSZ Erdészeti Fórumának tizenkettedik ülésszakán (UNFF 12), amelyre 2017. május 1. és 5. között kerül sor New Yorkban. Az UNFF az ENSZ egy kisegítő testülete, amelynek feladata az erdőgazdálkodás, az erdővédelem és a fenntartható fejlesztés előmozdítása az erdők minden típusa tekintetében, valamint az ezirányú tartós politikai elkötelezettség megerősítése.
A Tanács 2017. április 25-én rendeletet fogadott el a higany és a higanyvegyületek antropogén eredetű, levegőbe, vízbe és talajba történő kibocsátásairól.
A higany egy erősen mérgező anyag, ami – ideértve a tengeri halakban és egyéb tengeri táplálékforrásokban, az ökoszisztémákban és az élővilágban metilhigany formájában történő előfordulását is – világszinten jelentős veszélyt jelent az emberi egészségre és a környezetre nézve.
Az új rendelet célja, hogy visszaszorítsa a higannyal kapcsolatos tevékenységek és eljárások okozta szennyezést, és ezzel biztosítsa az emberi egészség és a környezet magas szintű védelmét.
Ennek érdekében uniós szintű intézkedéseket és feltételeket állapít meg, amelyek révén egyrészt ellenőrizhető és korlátozható:
A higanybányászat, a higany termékekben és ipari folyamatokban, valamint a kézműves és kisipari aranybányászatban való felhasználása, továbbá a szénégetés és a higanyhulladék kezelése mind-mind e veszélyes, a környezetre és az emberi egészségre nézve egyaránt ártalmas anyag kibocsátásának forrása lehet.
Háttér és következő lépésekA rendeletre, amely egyúttal hatályon kívül helyezi az 1102/2008/EK rendeletet, a Bizottság 2016. február 2-án tett javaslatot.
Az Európai Parlament 2017. március 14-én fogadta el a javaslatról első olvasatban kialakított álláspontját. Most, hogy a Tanács jóváhagyta ezt az álláspontot, a jogi aktust az Európai Parlament elnökének és a Tanács elnökének aláírását követően ki lehet hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. A rendelet a kihirdetéstől számított huszadik napon lép hatályba.
Az új, nagyobb fokú átláthatóságot és jogi egyértelműséget kínáló szabályokat 2018. január 1-jétől kell alkalmazni.
Minamata egyezményA levegőbe vagy vízbe került higany nagy távolságokat is megtehet. Az Unió emiatt egyedül nem képes biztosítani polgárainak védelmét a higany kedvezőtlen egészségügyi hatásaival szemben: a higanyszennyezés problémájára nemzetközi szinten kell megoldást találni.
Az új rendeletben ezért olyan rendelkezések is szerepelnek, amelyek lehetővé teszik az Unió és tagállamai számára, hogy jóváhagyják, ratifikálják és végrehajtsák a higanyról szóló Minamata egyezményt. A jogszabálynak köszönhetően az uniós jog összhangban áll majd az egyezménnyel.
A Minamata egyezményt 2013. október 10-én fogadták el Kumamotóban (Japán). Az egyezmény egy jogilag kötelező erejű szerződés, ami szabályozási keretet biztosít a higanyszennyezés globális szinten való csökkentéséhez. Az egyezménynek az aláíró államok és regionális szervezetek általi ratifikálása jelenleg is zajlik. Az EU és tagállamai elkötelezettek a ratifikáció iránt, és már folyamatban vannak a szükséges intézkedések.
A Tanács 2017. április 25-én rendeletet fogadott el, amelynek célja, hogy a jövőben hatékonyabban lehessen gyűjteni, kezelni és felhasználni a halászati ágazathoz kapcsolódó adatokat.
Az új szabályok egyszerűsítik és egyúttal megerősítik a biológiai, környezeti, technikai és társadalmi-gazdasági adatok gyűjtését szolgáló jelenlegi rendszert. A jogszabálynak köszönhetően egyrészt széles körben megbízható információkat lehet majd gyűjteni olyan kérdésekben, mint a halállományok helyzete, halászati gazdálkodási intézkedések, a káros hatások enyhítését célzó intézkedések, másrészt pedig mind regionális, mind európai szinten elérhetővé válnak az adatok, ami szilárd alapot kínál a tudományos szakvélemények kidolgozásához és a szakpolitikai döntéshozatalhoz.
Az új rendelet arra hivatott, hogy az uniós szabályokat a megreformált közös halászati politika céljaihoz igazítsa, ideértve az olyan célokat, mint a tengeri környezet védelme, fenntartható gazdálkodás minden, gazdaságilag hasznosított faj esetében, és a tengeri környezet jó állapotának elérése 2020-ig.
A rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép majd hatályba.
Bővebb információkat a 2016. december 7-i sajtóközleményünkben olvashat (az alábbi linkre kattintva).
A Tanács 2017. április 25-én irányelvet fogadott el az Unió pénzügyi érdekeinek védelméről. A jogszabálynak köszönhetően eredményesebben lehet majd felvenni a küzdelmet az unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekményekkel szemben, mind a büntetőeljárás lefolytatását, mind az ilyen bűncselekmények szankcionálását illetően, és könnyebbé válik azoknak az uniós forrásoknak a visszafizettetése is, amelyekkel visszaélés történt. A közös szabályok elő fogják segíteni, hogy EU-szerte ugyanazok a feltételek érvényesüljenek, továbbá javuljon a nyomozások és a büntetőeljárások hatékonysága.
Az irányelv egyúttal fontos részét képezi annak a joganyagnak, amelyet a megerősített együttműködés keretében több tagállam által közösen létrehozandó Európai Ügyészség fog majd alkalmazni.
Owen Bonnici, Málta igazságügyi minisztere elmondta: „Az uniós költségvetés védelme kulcsfontosságú ahhoz, hogy garantálni tudjuk az európai adófizetők pénzének lehető leghatékonyabb és legeredményesebb felhasználását. Azzal, hogy a jövőben közös és egységes fogalommeghatározásokat, szabályokat és minimális szankciókat alkalmazunk, elő tudjuk mozdítani a csalás elleni küzdelmet az EU-ban. Ez az irányelv az újonnan létrehozandó Európai Ügyészség egyik fontos eszköze lesz majd.”
Az irányelv közös fogalommeghatározásokat vezet be az EU költségvetésének kárára elkövetett számos bűncselekmény vonatkozásában. Ezek közé a bűncselekmények közé tartoznak a csalás különböző esetei, és az ahhoz kapcsolódó egyéb olyan visszaélések, mint például az aktív és a passzív korrupció, a pénzeszközök hűtlen kezelése, vagy a pénzmosás. Az irányelv hatálya alá fognak tartozni azok a határokon átnyúló súlyos héacsalások is, amelyek értéke meghaladja a 10 millió eurót.
Az irányelv emellett minimumszabályokat határoz meg az elévülési időre vonatkozóan, amelyen belül ki kell vizsgálni az ügyeket és meg kell indítani a büntetőeljárást, továbbá minimumszabályokat állapít meg a szankciókat illetően is, így például a legsúlyosabb esetekben szabadságvesztést ír elő.
Amint az Európai Parlament megszavazza az irányelvet, azt kihirdetik az Európai Unió Hivatalos Lapjában, és a tagállamoknak 24 hónap áll majd rendelkezésére, hogy nemzeti szinten végrehajtsák az új jogszabály rendelkezéseit.
Részt vevő tagállamokÍrország bejelentette, hogy részt kíván venni ennek az irányelvnek az elfogadásában és alkalmazásában. Az Egyesült Királyság és Dánia nem vesz részt ennek az irányelvnek az elfogadásában, az rájuk nézve nem kötelező.